Ikimokyklinio ugdymo įstaigų įtraukties lygio įsivertinimas - Šilonová, Viera; Klein, Vladimír; Rochovská, Ivana (Special Education, 2024)
Įtraukiojo ugdymo tematika teoriniu ir empiriniu lygmeniu yra itin aktuali ir diskutuotina tema pedagogikoje šiuo metu. Į humanizmą orientuotoje visuomenėje būtina propaguoti ugdymo filosofiją, kurioje akcentuojamas ugdymas visiems be skirtumo ir be atskirties, kad įvairovė taptų norma. Tuo pačiu svarbu procesus nuo segreguotų specialiųjų mokyklų link įtraukiančių darželių ir pradinių mokyklų ir siekti kiekvieno vaiko asmeninio augimo nelyginant jo su kitais vaikais.Įtraukties indeksą apibrėžė Įtraukiojo ugdymo tyrimų centras Didžiojoje Britanijoje. Indeksas apibrėžia, kas yra įtraukusis ugdymas, nurodo žingsnius, kurie yra reikalingi, kad įtraukties procesai būtų geriau įgyvendinami praktikoje (Booth et al., 2004, 2006). Savo esme tai yra savęs vertinimo priemonė, skirta ne tik mokykloms, bet ir valstybinėms institucijoms.Įtraukties indeksą sudaro keturi pagrindiniai ramsčiai: Įtrauktis yra procesas - tai nesibaigiantis procesas, kurio metu ieškoma individualių ir sisteminių atsakymų į nuolat kintančią visuomenės ir mokyklų įvairovę. Įtrauktis yra susijusi su kliūčių nustatymu ir šalinimu - norint nustatyti kliūtis, reikia rinkti, kaupti ir vertinti išsamius duomenis iš įvairių šaltinių, kad būtų galima tobulinti politiką ir praktiką. Įtrauktis reiškia visų vaikų buvimą, dalyvavimą, sėkmę ir laimę - sėkmė siejama su ugdymo proceso rezultatais, kurie peržengia žinių patikrinimo rėmus. Įtrauktis apima ypatingą dėmesį toms tikslinėms grupėms, kurioms gresia marginalizacija, atskirtis ir žemesni nei vidutiniai pasiekimai švietimo srityje (Booth & Ainscow, 2016).Tyrimas orientuotas į savęs vertinimo įrankio, skirto ikimokyklinių ugdymo įstaigų įtraukties lygiui nustatyti, sukūrimą ir jo patikrinimą praktikoje. Savęs vertinimo tikslas - patobulinti esamus standartus, siekiant efektyvesnio auklėjimo ir ugdymo. Efektyviai veikiančios ikimokyklinio ugdymo įstaigos turėtų nuolat iš naujo vertinti savo praktiką ir ieškoti būdų, kurie prisidėtų prie darželio kokybės gerinimo, akcentuojant jo įtraukumą. Būtina suvokti, kad tarp profesinio tobulėjimo ir mokyklos savęs vertinimo yra tiesioginis ryšys. Ikimokyklinio ugdymo įstaigų pedagoginių ir profesinių darbuotojų savęs vertinimas prisideda prie jų savęs pažinimo, savirefleksijos ir savikritikos, grindžiamos jų pačių veiklos rezultatais ir profesiniu tobulėjimu. Atsižvelgiant į tai, tyrime daugiausia dėmesio skiriama ugdymo įstaigos savęs vertinimo modeliui kurti, kuris leistų pačioms įsivertinti savo įtraukiojo ugdymo praktiką. Savęs vertinimo klausimynas yra įtraukiojo ikimokyklinio ugdymo metodinio vadovo (Šilonová ir Klein, 2020) dalis, kuris grindžiamas individualia analize ir vertinimu, reikalauja tolesnio konsultavimosi ir nuomonių konfrontacijos bei konsensuso paieškos, taip skatinant abipusį bendravimą srityse, kuriose reikia tolesnio tobulėjimo ir plėtros. Būtina aptarti pasiūlymus ir planus, kaip tobulinti švietimą šiose srityse.Atsižvelgiant į teorinius ir praktinius aspektus, susijusius su šiuo tyrimu, buvo suformuluota tyrimo problema: Ar sukurtos savęs vertinimo priemonės taikymas prisidės prie ikimokyklinių ugdymo įstaigų įtraukties didinimo kultūros, politikos ir praktikos srityse?Tyrimo tikslas - patikrinti atrinktų vietovių ikimokyklinių ugdymo įstaigų įtraukties indeksą, atliekant jų savęs vertinimą. Ikimokyklinių ugdymo įstaigų savęs vertinimo priemonę sudaro trys pagrindinės įtraukties indekso sritys: kultūra, politika ir praktika. Kultūros srityje buvo stebimi šie aspekati: ugdymo įstaigos klimatas, bendradarbiavimas su tėvais, mokyklos administracija ir bendruomene, vidinis ir išorinis bendravimas. Politikos srityje buvo stebimi ugdymo įstaigos tikslai ir planai, sprendimų priėmimo procesai, asmenybės ugdymas, erdvinės ir materialinės-techninės sąlygos, mokyklos ugdymo programa. Praktikos srityje buvo stebimi pasiekti rezultatai pagal inkliuzinį ugdymą, ugdymas, mokymasis, vaikų, turinčių specialiųjų ugdymosi poreikių, ugdymas.Iš viso 115 darželių (762 respondentai) dalyvavo pagal nacionalinį PRIM projektą, o 96 darželiai (559 respondentai) dalyvavo išorės savianalizėje. Iš visų 115 dalyvavusių darželių proporcingos stratifikuotos atrankos būdu (pagal pedagoginių ir profesionalių darbuotojų skaičiaus kriterijų) buvo atrinkti 42 darželiai iš trijų Slovakijos Respublikos vietovių: (1) Košicės regionas (KE) - 14 darželių; (2) Prešovo regionas (PO) - 14 darželių; (3) likusi Slovakijos dalis (RS) - 14 darželių (Žilinos regionas, Banska Bystricos regionas, Trenčino regionas ir Nitros regionas).Norint patikrinti hipotezes dėl kintamųjų, kurių didžiausias vertinimas buvo 2, buvo naudojamas porinis t-testas, nes abi matavimų grupės buvo pagrįstos ta pačia respondentų imtimi, kuri buvo tikrinama du kartus, ir jie buvo lyginami tarpusavyje. Atėmus kiekvieno tiriamojo antrąjį matavimą iš pirmojo, buvo gauti poriniai skirtumai, kurie buvo įtraukti į analizę.Sukurtas klausimynas gali būti vertinga ir veiksminga priemonė, skirta įvertinti įtraukties indeksą ikimokyklinių ugdymo įstaigų aplinkoje. Jo taikymas leis gauti naudingą grįžtamąjį ryšį iš visos mokyklos bendruomenės, o tai prisidės prie visų vaikų ugdymo ir švietimo plėtros.Tyrimas skelbiamas vykdant VEGA projektą Nr. 1/0114/23 „Vaikų, turinčių specialiuosius ugdymosi poreikius, inkliuzinio ugdymo galimybės“.
Keywords: ikimokyklinis ugdymas; inkliuzijos indeksas; ikimokyklinio ugdymo institucija; įsivertinimas; įtrauksu ugdymas