Įkurtas 1997 m. Publikuojantis šių dienų visuomenės ir kultūros pokyčių, socialinės teorijos raidos bei besikeičiančios sociologijos savivokos tematikos straipsnius.
Vilniaus universiteto leidykla / Vilnius University Press
Susipažinkite su autorių teisėmis žurnalo politikoje skiltyje Autorių teisės.
Lietuvos sociologų bendradarbiavimo tinklai 2015–2019 metais
Straipsnyje nagrinėjami Lietuvos sociologų bendradarbiavimo tinklai. Socialinių tinklų analizės metodu buvo išskirti Lietuvos sociologų bendradarbiavimo struktūriniai dariniai ir įvertintas institucijų įsitinklinimas. Siekta atsakyti į klausimą, kiek sociologinis bendradarbiavimas Lietuvoje yra tarpinstituciškas. Bendradarbiavimas operacionalizuotas kaip publikacijų bendraautorystė. 2015–2019 m. laikotarpiu sociologinių publikacijų skaičius mažėjo, tai būtų galima paaiškinti publikacijų pavieniui skaičiaus kritimu per pusę. Apskritai tiriamuoju laikotarpiu publikacijų skaičius pavieniui sudarė apie 34 % visų publikacijų. Išanalizuota 1661 pasirinkto laikotarpio knygų ir straipsnių duomenų, kurie eLABa platformoje, kur kaupiami ir viešai prieigai teikiami mokslo ir studijų dokumentai bei jų metaduomenys, buvo pažymėti kaip sociologijos srities (S005). Tyrimo rezultatai atskleidė, kad sociologai Lietuvoje pasižymi instituciniu uždarumu rengiant bendras mokslines publikacijas.
Autorių teisės (c) 2025 Liudvikas Bagdonas https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Lytiškumas kaip politinio konflikto objektas: translyčių asmenų pažeidžiamumas ir LGBTQ+ teisės šiuolaikiniame Sakartvele
Šiame straipsnyje nagrinėjamas lytiškumo ir LGBTQ+ teisių politizavimas šiuolaikiniame Sakartvele, ypatingą dėmesį skiriant translyčiams asmenims, kurie yra viena pažeidžiamiausių visuomenės grupių. Analizuojama, kaip politinės diskusijos, teisėkūra ir visuomenėje vyraujantys įsitikinimai dėl lyčių įvairovės veikia translyčių žmonių gyvenimą ir patirtis. Straipsnyje remiamasi interviu duomenimis, surinktais vykdant platesnį LGBTQ+ ir religingumą šių dienų Sakartvele tyrimą. Tekste aptariami interviu su dviem translytėmis moterimis ir nagrinėjama, kaip politinis bei socialinis spaudimas formuoja jų gyvenimą, kaip reikšmingi politiniai įvykiai siejami su asmeninėmis patirtimis. Globalių antigenderizmo diskursų ir vietinės anti-LGBTQ+ teisėkūros sąveika kuria aplinką, kuri palaiko pažeidžiamumo jausmą, baimę ir socialinę atskirtį. Sakartvelo atvejis parodo, kaip globalūs lytiškumo ir seksualumo diskursai yra įvietinami nacionaliniame politiniame kontekste ir struktūruoja kasdienę socialinę tikrovę.
Autorių teisės (c) 2025 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Ar Lietuvos socialinių mokslų mokslinių tyrimų infrastruktūros ekosistema yra išskirtinė?
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Straipsnyje analizuojama Lietuvos mokslinių tyrimų infrastruktūrų (MTI) ekosistema socialiniuose moksluose. Iš kitų nacionalinių MTI ekosistemų ji išsiskiria aiškiau išreikštu tarpinstituciniu ir tarpdisciplininiu bendradarbiavimu bei geresne integracija į tarptautinius tinklus. Straipsnyje ieškoma atsakymo į klausimą, kas galėjo nulemti šį socialinių mokslų MTI ekosistemos išskirtinumą. Socialinių mokslų MTI ekosistemos analizei pritaikyta interakcionistinė infrastruktūrų sociologija, kuri infrastruktūras traktuoja ne kaip stabilius objektus, o kaip nuolat tampančius, dinamiškus procesus, kurie atsiranda iš mikrosąveikų. Analizė atskleidė, kad MTI ekosistemos gyvybingumą lemia jose dalyvaujančių mokslininkų mobilumas, neformali tinklaveika ir gebėjimas inicijuoti bei jungti skirtingus projektus. Nepaisant nuolatinių finansavimo sunkumų, ypač MTI steigimosi etapuose, duomenys ir prieiga prie jų yra šios ekosistemos pagrindas, telkiantis mokslininkus ir valstybines institucijas bendram tikslui – pažinti visuomenę ir kurti duomenimis grįstą viešąją politiką.
Narkotinių medžiagų platinimo vietos, jų kaita ir kriminogeninis poveikis posovietiniame mieste
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Straipsnyje tiriamos erdvinės sąsajos tarp narkotinių medžiagų platinimo vietų ir nusikaltimų koncentracijos posovietinėje urbanistinėje aplinkoje. Pasitelkus teritorinės koncentracijos koeficientą ir erdvinių klasterių identifikavimo metodiką, analizuojama, kaip Klaipėdoje nuo 2001 iki 2010 m. kito nusikaltimų skaičius ir struktūra aplink narkotikus platinančius taškus. Duomenys rodo, kad narkotikų platinimo vietos daro stiprų lokalizuotą poveikį kriminogeninei situacijai, o nusikalstamumo lygis šalia šių vietų gerokai viršija miesto vidurkį. Nors apskritai nusikalstamumas tiriamuoju laikotarpiu mieste mažėjo, smurtinių nusikaltimų erdvinė koncentracija aplink narkotikų platinimo vietas, ypač aplink socialiai marginalizuotus urbanistinius objektus, kaip antai nakvynės namai ir buvusių pramonės įmonių bendrabučio tipo daugiabučiai, didėjo. Kita vertus, analizuojamu laikotarpiu matoma ir narkotinių medžiagų platinimo taškų slinktis į klubus ir prekybos centrų prieigas, demonstratyvaus vartojimo erdves. Kriminogeninės aplinkos ir jos permainų analizė suponuoja, kad socialinės dezorganizacijos ir rutininės veiklos teorijos vis dar išlaiko savo interpretacinę galią aiškinant nusikaltimų koncentraciją miesto erdvėse. Tačiau šias teorijas būtina papildyti naujomis įžvalgomis apie tai, kaip nusikalstamumo struktūrą keičia urbanistinės transformacijos ir kintantys teisėsaugos institucijų prioritetai.
Neišsipildę didieji lūkesčiai: simbolinių skirčių tarp istorijos mokytojų ir akademinių istorikų Lietuvoje konstravimas
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Straipsnyje aptariama simbolinės skirties tarp dviejų istorikų bendruomenių (istorijos mokytojų ir istorijos mokslininkų) kūrimas, palaikymas, suvokimas ir šios skirties padiktuota abipusė sąveika Lietuvoje 2022 m. atnaujintos istorijos bendrojo ugdymo programos ir jos kūrimo proceso kontekste. Tyrimas remiasi 19 pusiau struktūruotų interviu, kurie buvo imami iš istorijos mokytojų ir atnaujinusių istorijos ugdymo programą akademinių istorikų. Straipsnyje analizuojama: 1) skirties tarp mokyklinės istorijos ir akademinės istorijos prielaidos ir įveikos būdai; 2) istorijos mokytojų mąstymo apie sąveiką tarp dviejų istorikų bendruomenių strategijos; 3) naratyvinės atnaujintos istorijos programos ir jos kūrimo bei organizavimo proceso interpretacijos. Rekonstruojant istorijos mokytojų ir istorijos mokslininkų mąstymo kategorijų ir naratyvinių strategijų skirtis visų pirma atsiskleidžia nuostatos, kaip vertinama programos apimtis, didaktiniai sprendimai, praktinis įgyvendinimas. Atotrūkis tarp tirtų istorikų bendruomenių įtvirtinamas ir įvardijimais „mes“ ir „jie“, kai kitos grupės apibūdinamos kaip stokojančios tam tikrų kompetencijų, žinių, siekiančios primesti savo socialinių praktikų įpročius. Bendro sutarimo reikalaujančiose situacijose įtampa kilo atmetant tuos mąstymo modelius, kuriais savo praktikoje vadovaujasi kitos istorikų bendruomenės.
Pedagogų požiūris į privatų švietimą: meritokratinė galimybių (ne)lygybė neo­liberalizmo kontekste
Meritokratinė sistema, grindžiama individualiais pasiekimais ir galimybių lygybės principu, siekia atviresnio socialinio mobilumo, o šį siekį įgyvendinant svarbus vaidmuo tenka švietimui. Tačiau Lietuvoje vis plačiau taikomos privačios švietimo praktikos šiam principui prieštarauja. Straipsnyje, paremtame pusiau struktūruotais interviu su 17 mokytojų, dirbančių privalomojo formalaus ugdymo sistemoje, nagrinėjamas privačių švietimo praktikų ir galimybių lygybės principo santykis neoliberalizmo sąlygomis, siekiant atskleisti ideologinius suderinamumus ir prieštaravimus tarp šių reiškinių. Pedagogų požiūrių analizė atskleidė, kad privatus švietimas atliepia pagrindinius neoliberalios ekonomizacijos bruožus: aukšto socialinio statuso demonstravimą, susietą su galimybe kaupti ir maksimizuoti žmogiškąjį kapitalą; formaliai augančią pasirinkimo laisvę; konkurencijos didėjimą; rinkodaros praktikų plėtrą ir pažadą, kad ugdymo kokybė bus geresnė. Remiantis mokytojų išsakytomis nuostatomis, galima identifikuoti esminį prieštaravimą – švietimo privatizacijos plėtra prisideda prie socialinės nelygybės didėjimo ir reprodukavimo, viešojo švietimo prestižo nykimo ir nevienodo švietimo poreikių atliepimo, todėl konfliktuoja su galimybių lygybės siekiu. Šios nuostatos, grindžiamos teorija, leidžia daryti prielaidą, kad meritokratija, susiformavusi pokario gerovės valstybės laikais, ir neoliberalizmas gali būti nesuderinami, nes pastarasis, ko gero, panaikino svarbias sąlygas galimybių lygybei įgyvendinti, todėl šis principas liko tik deklaratyvus.
Mėgėjiškai bėgiojantys vyrai ir atletiškosios tapatybės konstravimas maratono lauke
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;" data-mce-fragment="1">Pasitelkiant Bourdieu lauko, kapitalo ir <em class="italik" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">habitus<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;" data-mce-fragment="1"> sampratas, straipsnyje analizuojamos mėgėjiškai bėgiojančių vyrų atletiškosios tapatybės konstravimo patirtys. Remiantis 8 pusiau struktūruotais interviu atskleidžiami motyvai, atvedantys vyrus į bėgimo lauką, kūno sampratos kaita ir lyties vaidmuo atletiškosios tapatybės formavimuisi. Bėgimas mėgėjiškai sportuojantiems vyrams tampa svarbia savęs pažinimo, disciplinos ir socialinio pripažinimo priemone. Maratono bėgikai pasižymi panašia profesionalėjimo trajektorija: pirminius su bėgimo pradžia siejamus tikslus, kaip antai sveikata ar gera savijauta, pakeičia noras varžytis, konkuruoti ir patikrinti savo galimybių ribas. Varžyboms besiruošiantys asmenys nuolat balansuoja tarp pozityvios ir negatyvios kūno patirties – bėgikui patyrus traumą atletiškoji tapatybė gali sueižėti, o pats sportininkas patirti sunkių emocinių išgyvenimų. Kūno transformacija, kurią patiria bėgikas, tampa neatsiejama tapatybės dalimi, padedančia vyrams kurti savęs versiją, atitinkančią šiuolaikinio vyriškumo normas. Atletiškas kūnas veikia kaip simbolinis kapitalas, stiprinantis vyriškąją tapatybę ir padedantis įsitvirtinti bėgimo lauke.
Autorių teisės (c) 2024 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Saugios vietos beieškant: queer migrantų patirtys Lietuvoje
<span lang="en-US" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> Lietuva pasižymi dvilypiu <em class="italik" lang="ar-SA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">queer<span lang="en-US" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> migracijos kontekstu. Šalis patiria <em class="italik" lang="ar-SA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">queer<span lang="en-US" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> lietuvių emigraciją į liberalesnes aplinkas, bet kartu Lietuva priima <em class="italik" lang="ar-SA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">queer <span lang="en-US" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">migrantus, bėgančius nuo persekiojimo dėl savo seksualinės tapatybės kituose regionuose. Šiame straipsnyje analizuojama, kaip intersekcionalumas, heteronormatyvumas ir religija formuoja <em class="italik" lang="ar-SA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">queer<span lang="en-US" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> migracijos patirtis Lietuvos kontekste. Straipsnis pagrįstas pusiau struktūruotais interviu su LGBTIQ+ Lietuvos emigrantais ir imigrantais, atvykusiais į Lietuvą iš kitų regionų. Straipsnyje argumentuojama, kad <em class="italik" lang="ar-SA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">queer<span lang="en-US" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> migracijos motyvams įtaką daro sociopolitinės sąlygos, susijusios su iššūkiais užtikrinant lygias LGBTIQ+ teises. Migrantai iš Lietuvos keliauja į vakarietiškas šalis, ieškodami geresnio teisinio priėmimo ir galimybių, o asmenys iš homofobiškų šalių ieško saugumo artimose Europos valstybėse, pavyzdžiui, Lietuvoje. Daugeliu atvejų skirtingų susipinančių<em class="italik" lang="ar-SA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1"> <span lang="en-US" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">tapatybių sąveika palengvina integraciją Lietuvos migrantams užsienyje, tačiau apsunkina imigrantų integraciją Lietuvoje. <em class="italik" lang="ar-SA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">Queer <span lang="en-US" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">migracijos trajektorijoms ir patirtims taip pat daro <span lang="ar-SA" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">įtaką vyraujančios heteronormatyvios nuostatos, kurias sustiprina <span lang="en-US" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;" data-mce-fragment="1">dominuojantys religiniai diskursai.
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Straipsnyje svarstoma autokratijos ir demokratijos problema, teigiant, kad šias politines sistemas būtina analizuoti civilizacijos lygmeniu, o jų pagrindinius principus metodologiškai geriausia suvokti tik atsižvelgiant į jų kilmės kultūrines tradicijas. Straipsnyje parodomos istorinės autokratijos ir teokratijos sąsajos, kaip valdovų dievinimas, išreikštas „dieviškosios karalių teisės“ doktrinoje, leido formuluoti universalius visuomenės sąrangos principus ir tuo pagrindė ekspansiją ir kolonializmą. Šiame kontekste aptariamas santykinis stabilumas ir socialinė gerovė, susijusi su aristokratine valdžia, su oportunistinės autokratijos nepastovumu ir savavališka valdžia. Rusijos imperijos transformacija į Sovietų Sąjungą pateikiama kaip pavyzdinis atvejis, iliustruojantis, kaip viena autokratinė forma buvo pakeista dar žiauresne, nesuteikdama gyventojams jokios realios naudos. Straipsnyje plėtojama „autentiškos revoliucijos“ koncepcija, grindžiama klasikinės graikų minties tradicija: kartu su polio atsiradimu užgimsta ir unikali teisinė valstybė, grindžiama savimonės, kolektyvinės atsakomybės ir abipusio sutikimo principais. Tokia revoliucija siekia apsaugoti žmogaus laisvę ir teises. O „antrojo išsilaisvinimo“ judėjimai, kaip antai marksizmas, kritikuojami už tai, kad subordinuoja individualias teises ir institucijas kolektyvinei kontrolei, taip pakenkdami tai pačiai laisvei, kurios jie teigia siekiantys.
Autorių teisės (c) 2023 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0