Senoji Lietuvos literatūra – recenzuojamas Lietuvių literatūros ir tautosakos instituto mokslo žurnalas, išleidžiamas 2 kartus per metus. Periodinis leidinys eina nuo 1992 m. Žurnalą kuruoja instituto Senosios literatūros skyrius. Žurnalas skirtas senosios (XIV–XIX a.) Lietuvos ir Prūsijos daugiakalbės literatūros bei raštijos tyrimams.
The Institute of Lithuanian Literature and Folklore / Lietuvių literatūros ir tautosakos institutas
Autorių teisės (c) 2025 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Liucija Citavičiūtė, Pirmoji lietuvių kalba parašyta istorijos knyga: Kristupas Danielius Hasenšteinas Nusidavimai švento kariavimo. Studija, Vilnius: Lietuvių literatūros ir tautosakos institutas, 2024, 107 p., iliustr. ISBN 978-609-425-401-7 Kotryna Rekašiūtė, Masonai kultūriniame Prūsijos Lietuvos ir Klaipėdos krašto gyvenime (XVIII a. – XX a. pirma pusė), Vilnius: Lietuvos mokslų akademijos Vrublevskių biblioteka Axel Ernst Walter, Prūsijos Orfėjas. Poeto Simono Dacho savivoka ir kultūrinė recepcija, iš vokiečių kalbos vertė Kristina Sprindžiūnaitė, Klaipėda: Klaipėdos universiteto leidykla, 2025, 395 p. ISBN 978-609-481-260-6 Prūsijos atmintis ir kultūros paveldas: Mokslo straipsnių rinkinys. Skiriamas Prūsijos kunigaikštystės 500 metų sukakčiai, sudarė Domas Kaunas ir Silva Pocytė, parengė Ona Aleknavičienė, Klaipėda: Klaipėdos universiteto leidykla, 2025, 160 p. ISBN 978-609-481-264-4 Ona Aleknavičienė, Vilma Zubaitienė (par.), Pilypo Ruigio žodynas Littauisch–Deutsches und Deutsch–Littauisches Lexicon, 1747, t. 1: Faksimilė, Vilnius: Vilniaus universiteto leidykla, 2024, 660 p. ISBN 978-609-07-1133-0 (1 tomas), ISBN 978-609-07-1132-3 (bendras) Vilma Zubaitienė, Pilypo Ruigio žodynas Littauisch–Deutsches und Deutsch– Littauisches Lexicon, 1747, t. 1: Mokslo studija ir kritinis žodyno leidimas, Vilnius: Vilniaus universiteto leidykla, 2024, 1200 p. ISBN 978-609-07-1136-1 (2 tomas), ISBN 978-609-07-1132-3 (bendras) Ona Aleknavičienė, Pilypo Ruigio žodynas Littauisch–Deutsches und Deutsch– Littauisches Lexicon, 1747, t. 3: Mokslo studija ir morfologiškai anotuotas lietuviškų žodžių indeksas, Vilnius: Vilniaus universiteto leidykla, 2024, 960 p. ISBN 978-609-07-1138-5 (3 tomas), ISBN 978-609-07-1132-3 (bendras) Jokūbas Benetas, Andriejus Grinkevičius, Viešpaties dešinės galybė, (Collectanea litterarum Lituaniae, t. 3), iš lotynų kalbos vertė Sigitas Narbutas, [Vilnius]: Lietuvos mokslų akademijos Vrublevskių biblioteka, [2024], 94 p., iliustr., faks., portr. ISBN 978-9986-498-85-8, ISSN 2424-4996
Каталог молдавских и валашских церковнославянских рукописей в собрании Овчинникова
<p lang="lt-LT" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Александр Дмитриевич Паскаль, Каталог славянских рукописных книг молдавского и валашского происхождения в фондах отдела рукописей РГБ, вып. 1: Собрание П. А. Овчинникова, Москва: Пашков дом, 2024 = Aleksandr Dmitrievich Pascal, Catalogue of Slavic manuscripts of Moldavian and Wallachian origin in the collections of Manuscript Department of the RSL, issue 1: Collection of P. A. Ovchinnikov, Moscow: Pashkov dom, 2024, 359 p.
Домонгольская толковая гимнография: 2. Два канона Рождеству (публикация источника)
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Ниже публикуется два толковых канона Рождеству из домонгольского комплекта оригинальных (непереводных) праздничных толковых канонов, датируемого примерно 1170–1180-ми годами. Этот комплект, возникший в Киевской Руси, получил широкое распространение в восточнославянской книжности и бытовал также в Великом княжестве Литовском, а толковый канон на Пасху даже был переведен на руську мову (опубликован мною ранее в <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Slavistica Vilnensis<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">, vol. 65 (1)). В основу настоящей публикации положен один из весьма немногих списков, содержащий максимальное количество произведений этого цикла (10 из 12-ти): Толковая псалтырь с прибавлениями начала XVII в. (Новосибирск, Государственная публичная научно-техническая библиотека России, собр. Михаилa Николаевичa Тихомирова, № 41, л. 67–186 об.).
Danieliaus Gottliebo Settegasto knygos apie bites lietuviškieji leidimai kaip kultūrinio transfero atvejis
<span style="color: #000000; font-family: 'Palemonas Normal', sans-serif; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Iš dabartinės Lenkijos teritorijos kilęs Karaliaučiaus universiteto auklėtinis Danielius Gottliebas Settegastas (1741–1813) nuo 1763-iųjų iki mirties dirbo Priekulės (vok. <em style="font-family: 'Palemonas Italic', sans-serif; color: #000000; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Prökuls<span style="color: #000000; font-family: 'Palemonas Normal', sans-serif; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">) mokyklos mokytoju. XVIII a. pabaigoje jis parengė ir išleido tris bitininkystės vadovėlio variantus – du vokiečių kalba ir vieną lietuviškai. Tai buvo liaudies švietimui skirtos knygos. XIX a. viduryje Settegasto vadovėlį taip pat liaudies švietimo tikslais Didžiosios Lietuvos gyventojams adaptavo Simonas Daukantas. Straipsnyje, pasitelkus kultūrinio transfero metodologiją, aptariami abu lietuviškieji Settegasto knygos apie bites leidimai kaip Liaudies apšvietos<em style="font-family: 'Palemonas Italic', sans-serif; color: #000000; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> <span style="color: #000000; font-family: 'Palemonas Normal', sans-serif; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">idėjų adaptacijos skirtingomis kultūrinėmis sąlygomis pavyzdžiai
Palemono mitas Žemaitijoje: XVIII a. antra pusė – XX a. pradžia
<p style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Straipsnis skiriamas Palemono mito recepcijai Žemaitijoje nuo Palemono kalno pirmojo paminėjimo Seredžiaus bažnyčios inventoriuje (1779) iki Mečislovo Davainio-Silvestraičio poemos „Palemonas ir Giržduta“ (1901). Straipsnyje aptariama mito recepcija Žemaitijos „literatų“ tekstuose, kalendoriuose, bajorų Gimbutų genealogijoje, XIX a. pabaigoje užrašytame folklore. Išsamiau analizuojamas pavadinimo Palemono kalnas diegimas kolektyvinėje (kultūrinėje) žemaičių (ir ne tik jų) atmintyje.
Pijarzy na Litwie. Próba charakterystyki
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Rozprawa dotyczy próby charakterystyki<sup style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">1<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> działalności przedstawicieli litewskiej prowincji pijarskiej, która w roku 1736, decyzją władz zakonnych, stała się odrębną jednostką organizacyjną. W przeciwieństwie do departamentu polskiego, posiadającego bogatą literaturę przedmiotu, aktywność pijarów litewskich dopiero od niedawna wzbudza żywe zainteresowania uczonych. Powody mniejszego zainteresowania dziejami i osiągnięciami pijarów litewskich wypływały wcześniej z kilku powodów. Należały do nich: kasaty zgromadzeń zakonnych przez władze zaborcze w XIX wieku, co doprowadziło do rozproszenia i olbrzymich strat archiwaliów pijarskich. Dodatkową negatywną rolę odegrały działania militarne. Nie bez znaczenia, i to należy zaznaczyć, krzywdzącą rolę odegrały negatywne opinie dawnych badaczy polskich nie poparte rzetelnymi badaniami. Nie dostrzegali oni i nie rozumieli zarówno specyfiki działalności pijarów litewskich, jak i odrębnych niż w Koronie uwarunkowań zewnętrznych.
Lietuvių kalba ir Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės politinė savimonė: XVIII amžiaus tekstų liudijimai
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Straipsnyje politinio sąmoningumo aspektu, pasitelkus politinius ir kultūrinius kontekstus, nagrinėjami XVIII a. Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje publikuoti lietuviški tekstai. Tyrinėjamas tiesiogiai su Lietuvos valstybės tikrove susijusių ir ją liudijančių lietuviškų tekstų politinis žodynas, apžvelgiamos juose išsakomos politinės idėjos. Svarstoma, kokį krašto visuomenės santykį su Didžiąja Kunigaikštyste šie tekstai galėjo kurti. 1794 m. sukilimo lietuviški raštai interpretuojami kaip Apšvietos idėjų ir tradicinio istorinio Lietuvos pasakojimo reiškėjai.
Apie Vilniaus miestiečių romanizavimą, arba Ką veikia Ciceronas 1620 m. vilkiere
Straipsniu bandoma atskleisti 1620 m. Vilniaus vilkiero pradžioje įrašytų Cicerono citatų įterpimo reikšmę. Renesansinis humanizmo sąjūdis XVI a. viduryje pasiekė ir Lietuvos Didžiąją Kunigaikštystę. Remiantis vilkiero tekstų raida ir LDK humanizmo tradicija, teigiama, kad šių citatų įtraukimą galima sieti su 1582 m. mirusio Vilniaus vaito Augustino Rotundo – humanisto, romėnų teisės žinovo ir Cicerono gerbėjo – veikla. Straipsnyje aptariama ankstyvoji Cicerono recepcija LDK, Rotundo studijos, literatūrinė, teisinė ir visuomeninė jo veikla, vaidmuo formuojant romėniškąją lietuvių tapatybę, dėmesys jaunuomenės ugdymui ir jėzuitų kolegijos steigimui Vilniuje. Argumentuojama, kad romėnų oratoriaus sentencijos vilkiere gali liudyti ne atsitiktinį pasirinkimą, o sąmoningą miestiečių siekį įtvirtinti humanistines pilietines vertybes, pagerbti spėjamą pirmosios vilkiero redakcijos autorių Rotundą.
Vilnius ir Krokuva ankstyvojoje Lietuvos lotyniškojoje poezijoje ir šv. Kazimiero kulto istorijoje: paralelės ir opozicijos
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Nors šv. Kazimiero kultui skirta nemažai tyrimų, reikiamas dėmesys atkreiptas anaiptol ne į visas istorines jo kulto aplinkybes ir jų atspindžius literatūroje. Šaltinių, taip pat ir iki šiol nepasitelktų tyrimuose, medžiaga leidžia kulto pradžios istoriją papildyti naujomis įžvalgomis. Vienas svarbių aspektų – Kazimiero tapsmas šventuoju kaip LDK visuomenės ir Vilniaus religinės tapatybės dalis. Šis procesas atsispindi ir ankstyvojoje kazimierinėje literatūroje. Straipsnyje atkreipiamas dėmesys, kad vienas iš savitų literatūrinių motyvų yra Vilniaus bei Krokuvos paralelės ir tam tikra abiejų sostinių opozicija ar varžybos. Siekiant atskleisti <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">certamen urbium<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;"> motyvo kilmę, pirmoje dalyje apžvelgiamos kai kurios istorinės aplinkybės, teikusios šiam konceptui tam tikrą pagrindą: tai istoriniai Vilniaus ir Krokuvos ryšiai, viešojo ir religinio gyvenimo tradicijų sąsajos, bendradarbiavimas ir savotiška konkurencija garsinant Vilniaus katedroje palaidotą karališkąjį šventąjį bei siekiant jo kulto oficialaus pripažinimo. Antroje dalyje aptariama miestų varžybų bendroji literatūrinė vieta (topas) ir jos pavyzdžiai lietuviškojoje neolotyniškojoje poezijoje. Trečioje dalyje pateikiami poetiniai Vilniaus ir Krokuvos varžybų pavyzdžiai kazimierinėje literatūroje, kurios itin pagausėja iškilmingai Vilniuje atšventus oficialų kulto įteisinimą 1604 metais. Šis straipsnis – antroji straipsnių dipticho<sup style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">1<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">, kuriame atskleidžiamos kai kurios Vilniaus ir Krokuvos sąsajos šv. Kazimiero kulto fone, dalis. Straipsnyje pasirinktas aspektas svarbus suvokiant kulto Lietuvoje specifiką ankstyviausiu laikotarpiu ir, atsispiriant nuo to, vėlesnę plitimo dinamiką.
Demaskavimo aistros įkvėpti literatūros kanono tyrimai
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Viktorija Šeina, Aistė Kučinskienė, <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Mokyklinis lietuvių literatūros kanonas. Šimtmečio raidos rekonstrukcija<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">: Monografija, Vilnius: Lietuvių literatūros ir tautosakos institutas, 2024, 614 p., ISBN 978-609-425-399-7
Домонгольская толковая гимнография: 1. Канон Воздвижению (публикация источника)
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Ниже публикуется толковый канон Воздвижению из домонгольского комплекта оригинальных (непереводных) праздничных толковых канонов, датируемого примерно 1170–1180-ми годами. Этот комплект, возникший в Киевской Руси, получил широкое распространение в восточнославянской книжности и бытовал также в Великом княжестве Литовском, а толковый канон на Пасху даже был переведен на руську мову (опубликован мною ранее). В основу настоящей публикации положен один из весьма немногих списков, содержащий максимальное количество произведений этого цикла (10 из 12-ти): Толковая псалтырь с прибавлениями начала XVII в. (Новосибирск, Государственная публичная научно-техническая библиотека России, собр. Михаилa Николаевичa Тихомирова, № 41, л. 67–186 об.).
„Moterų klausimas“ XVI–XVII amžių filosofijoje: platonizmo ir aristotelizmo idėjos LDK ir Europoje
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Straipsnyje apžvelgiama, kaip Platono ir Aristotelio filosofijos recepcija formavo požiūrį į moteris ankstyvųjų Naujųjų laikų LDK ir Europos intelektualiniame diskurse. Čia apsiribojama filosofiniais traktatais, dialogais ir Aristotelio darbų komentarais iš LDK bei Vakarų Europos, peržengusiais savo gimtosios kultūros ribas ir padariusiais įtaką didelės Europos dalies intelektualiniam diskursui, įskaitant LDK. Platonizmas aptariamas vadovaujantis dviejų veikalų – Baldassarės Castiglionės <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Dvariškis<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;"> (<em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Il cortegiano<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">, 1528) ir Luko Gurnickio <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Lenkų dvariškis <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">(<em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Dworzanin polski<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">, 1566) – lyginimu bei analize. Castiglionės aprašoma dvariškė, nors ir ribojama kai kurių patriarchalinių normų, turi aiškią vietą viešajame gyvenime ir aiškią socialinę funkciją, kitaip nei Gurnickio dama, labiau siejama su privačiais žmonos ir motinos vaidmenimis. Aristotelizmo atstovai, pirmiausia tokie kaip Baltramiejus Kekermanas (Bartholomäus Keckermann, apie 1572–1609) ir Aronas Aleksandras Olizarovijus (Aaron Alexander Olizarowski, Olizarovius, 1610–1659), moterį priskyrė vien šeimai – ji, būdama silpnesnės ir menkesnės prigimties bei turėdama specifinių sau būdingų dorybių, privalanti visokeriopai paklusti vyrui.
Jeano de La Gessée Henriados literatūrinės ypatybės ir imitacijos šaltiniai
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">Straipsnyj<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">e analizuojamas XVI a. antros pusės prancūzų poeto, rašiusio <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Jeano de La Gessée<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;"> slapyvardžiu, proginės poezijos rinkinys <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Henriada<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;"> (<em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Henrias<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial; display: inline !important; float: none;">) lotynų kalba, dedikuotas Abiejų Tautų Respublikos valdovu išrinktam Anžu kunigaikščiui Henrikui Valua. Tai antroji ciklo, kuriame nagrinėjami skirtingi šio leidinio aspektai, dalis. Tiriamos šio rinkinio žanrinės ir meninės ypatybės, pagrindiniai motyvai ir įvaizdžiai, literatūrinės įtakos ir imitacijos šaltiniai (Antikos ir Renesanso autorių kūriniai), aptariamos sąsajos su kitais autoriaus kūriniais bei bendru 1573 m. elekcijai skirtų Prancūzijos leidinių idėjiniu ir literatūriniu kontekstu.
Konstantino Sirvydo žodyno Dictionarium trium linguarum (1642) slavizmų ir hibridų santykis su Promptuarium dictionum Polonicarum, Latinarum et Lituanicarum (1620)
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Konstantino Sirvydo žodynai yra itin vertingas šaltinis XVII a. lietuvių kalbos leksikai tirti, nes juose, palyginti su kitais tekstais, esama nemažai nereliginės tematikos žodžių, to meto šnekamosios kalbos atspindžių. Šiame straipsnyje dėmesys sutelktas į slavizmus ir hibridus, kurie yra paliudyti 1642 m. žodyne<em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> Dictionarium trium linguarum<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">, bet nevartojami ankstesniame žodyne, apie 1620 m. pasirodžiusiame <em style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Promptuarium dictionum Polonicarum, Latinarum et Lituanicarum<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">. Siekiama nustatyti, koks šių žodžių santykis su ankstesniu žodynu, kas galėjo lemti, kad tam tikri slavizmai ir hibridai nebuvo vartojami 1620 m. žodyne, tačiau vėlesniame jau yra užrašyti.
Rynek książkowy w świetle paratekstów cyrylickich ksiąg drukowanych w metropolii kijowskiej – wybrane kwestie
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;"> <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Artykuł dotyczy wybranych kwestii dotyczących funkcjonowania rynku wydawniczego w metropolii kijowskiej w pierwszych dziesięcioleciach po podjęciu aktywności przez pierwsze ruskie typografie (do połowy 17 w.) Bazą źródłową są prateksty (przedmowa, list dedykacyjny, posłowie) ksiąg głównie liturgicznych i szerzej użytku cerkiewnego, dominujących w ofercie księgarskiej, których autorami byli na ogół wydawcy, drukarze i redaktorzy, działający samodzielnie lub jako członkowie zespołów opracowujących edycje. Starali się oni wyjaśnić powody, dla których podjęli aktywność wydawniczą, uzasadnić wybór danej księgi, wskazując jako najczęstszy powód błędy występujące w księgach rękopiśmiennych, niedobór lub niedostępność poszczególnych ksiąg wywołane różnymi czynnikami, istnienie wersji drukowanych, ale nie skorygowanych w obrębie praktyki liturgicznej i sakramentalno-obrzędowej. Ponadto zawierają one ciekawe dane odnoszące się do konkurencji między poszczególnymi ośrodkami drukarskimi, wskazujące na trudności w koordynowaniu i kontroli rynku wydawniczego przez metropolitę kijowskiego. Materiał pratekstowy przynosi również świadectwo istnienia pogłębionej refleksji nad rolą druku, znaczeniem ksiąg w życiu religijnym i w procesie poszerzania wiedzy w ruskim środowisku w Rzeczypospolitej.
Поучение против пьянства, приписываемое св. Иову Почаевскому, как свидетельство сербско-украинских книжных связей XVI–XVII веков (Летовник Георгия Амартола)
<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Статья посвящена краткому анонимному поучению против пьянства, содержавшемуся в ныне утраченном рукописном сборнике Успенской Почаевской лавры, где он считался собственноручно писанным св. Иовом Почаевским (ок. 1551–1651). Изучавший кодекс Николай Иванович Петров издал это поучение как одно из сочинений Иова в составе соответствующего сборника, названного им Пчелой Почаевской. Атрибуция рукописи и нескольких содержавшися в ней анонимных поучений Иову Почаевскому вызвало аргументированную критику, но тем не менее ныне принимается специалистами. В статье показывается, что это поучение не является оригинальным произведением и не может принадлежать св. Иову, поскольку представляет собой выписку из второго церковнославянского перевода („Летовника“) византийской Хроники Георгия Амартола, выполненного болгарскими книжниками, видимо, на Афоне (возможно, в Хиландарском монастыре) и известного преимущественно в сербских списках. Считается, что этот перевод, в отличие от предыдущего и значительно более раннего („Временника“), не был известен восточным славянам. Однако анонимное Поучение против пьянства в составе рукописной Пчелы Почаевской, являющееся выпиской из „Летовника“, свидетельствует о том, что данный перевод все же был известен, полностью или частично, на украинских землях Речи Посполитой, куда он мог попасть из сербской традиции. Таким образом, перед нами не учтенный ранее пример влияния сербской книжности на украинскую второй половины XVI – первой половины <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">XVII в.
Autorių teisės (c) 2024 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Axel E. Walter, Orpheus Prutenus. Selbstkonzept und Rezeption des Dichters Simon Dach, Klaipėda: Klaipėdos universiteto leidykla, 2020, 415 p. ISBN 978-609-481-083-1 Deutsche Gelehrte und die baltischen Sprachen, hrsg. von Harald Bichlmeier, Christiane Schiller und Silke Brohm, (Schriftenreihe der Gesellschaft für Baltische Studien 5), Hamburg: baar, 2024, 194 p. ISBN 978-3-935536-50-9 Kęstutis Daugirdas, Andrius Volanas ir reformacija Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje, monografija, Vilnius: Lietuvių literatūros ir tautosakos institutas, 2024, 445 p. ISBN 978-609-425-385-0 Alkiškių, Šiaulių, Žeimelio evangelikų liuteronų parapijos ir jų archyvai, sudarė Ernestas Vasiliauskas, Klaipėdos universiteto Baltijos regiono istorijos ir archeologijos institutas, Klaipėda: Klaipėdos universiteto leidykla, 2024, 239 p. ISBN 978-609-481-187-6
Satyrinis eilėraštis Miks Stolperjons (XIX a. antra pusė)
Eiliuota satyra Miks Stolperjons (XIX a. antra pusė): rankraštis ir dvi publikacijos lietuvių spaudoje
Eilėraštis Miks Stolperjons – 192 eilučių didaktinė satyra, pašiepianti nerangumą ir elgesio kultūros stoką. Kūrinio rankraštinis nuorašas yra dalis dokumento (eilių sąsiuvinio), saugomo Lietuvos mokslų akademijos Vrublevskių bibliotekos Rankraščių skyriuje, Vaclovo Biržiškos fonde (F163–1086). Eilėraštis lietuvių kalba buvo parengtas XIX a. antroje pusėje (iki 1879 m.) ir tapo gana populiarus: susilaukė dviejų publikacijų to meto lietuvių spaudoje. Straipsnyje aptariamas rankraštinis poemos nuorašas, publikacijos spaudoje, lietuviško teksto autorystės klausimas.
Jonas Jokūbas Kvantas. Kvantų giminei ir palikuonims parašiau 1756 m. Giminės genealogija, išspausdinta Kvanto nekrologe (1772)
Kvantų giminės prūsiškosios šakõs genealogija, parašyta paskutiniojo pavardės turėtojo Jono Jokūbo Kvanto
Prūsijos generalinis superintendentas Jonas Jokūbas Kvantas (Johann Jacob Quandt, 1686–1772) lietuvių literatūros ir kultūros istorijoje žinomas kaip lietuvių raštijos skatintojas. Jo rūpesčiu parengta apie dešimt lietuviškų knygų, keletui jų Kvantas parašė pratarmes. Į raštijos darbą jis įtraukė gabiausius ir gerai lietuvių kalbą mokėjusius Karaliaučiaus universiteto studentus ir absolventus. Apie Kvanto parašytą giminės genealogiją iki šiol nebuvo žinoma. Palikti žinių apie savo giminę jį skatino tikriausiai ir tai, kad jis buvo paskutinis šios giminės pavardės turėtojas Prūsijoje. Nėra žinoma, kada Kvantas pradėjo rašyti giminės genealogiją, tačiau žinoma, kad baigė 1756-aisiais, būdamas 70-ties. Genealogijos rankraštis prasideda žodžiais Familiae Qvandtianae et posteritati s[cripsi] MDCCLVI. Jį Kvantas paliko saugoti savo sūnėnui Johannui Christophui Bohlius’ui (1703–1785). Mirus Kvantui, buvo peržiūrėtas jo asmeninis archyvas ir kai kurie dokumentai įdėti į nekrologą, pavadintą „Viro, dum viveret, magnifico [...] Johanni Jacobo Quandt“ („Vyrui, kol gyveno, kilniam [...] Jonui Jokūbui Kvantui [...]“). Būtent šiame nekrologe išspausdinta ir čia publikuojama aštuonias kartas apimanti Kvantų giminės genealogija. Kvantai Karaliaučiuje kūrėsi nuo XVI a., o giminės šakõs pradininkas galėjo būti Vokiečių ordino riterio palikuonis. Spaudinys – nekrologas su Kvantų genealogija – saugomas Lenkijos Nacionalinėje bibliotekoje Varšuvoje (Biblioteka Narodowa w Warszawie). Kvanto rankraštis neišliko arba nebuvo rastas.
Tilžės provincijos mokyklos rektoriaus Heinricho Tilesijaus rekomendacija auklėtiniui Jonui Šulcui
Straipsnyje publikuojamas ir analizuojamas Prūsijos kultūros paveldo Slaptajame valstybiniame archyve (vok. Geheimes Staatsarchiv Preußischer Kulturbesitz) Berlyne saugomas dokumentas (signatūra: GStA PK: I. HA GR, Rep. 7 Preußen, Nr. 191 [1685–1703]), kuris naujomis detalėmis papildo Tilžės provincijos mokyklos istoriją. Tai šios mokyklos rektoriaus Heinricho Tilesijaus (Heinrich Tilesius, 1666–1732) rekomendacija, rašyta 1695 m. balandžio 30 d. auklėtiniui Jonui Šulcui (Johann Schultz, ~1678–1709), būsimajam Karaliaučiaus universiteto teologijos studentui, Prūsijos Lietuvos kunigui ir pirmosios lietuviškos grožinės literatūros knygos Die Fabeln Aesopi (Ezopo pasakėčios, Karaliaučius, 1706) parengėjui.