Slavistica Vilnensis
type: channel
description: Įkurtas 1997 m. Publikuoja paleoslavistikos, baltų ir slavų kalbų sąsajų, LDK kalbų, kultūrų ir raštijos, slavų kalbų istorinės gramatikos bei bendrinių kalbų raidos, lyginamosios, tipologinės ir kontrastyvinės slavų kalbų gramatikos, slavų dialektologijos, etnolingvistikos ir kultūros tematikos straipsnius. Registruotas Scopus nuo 2021.
publisher: Vilniaus universiteto leidykla / Vilnius University Press
language: lt
publication name: Slavistica Vilnensis
issn: 2351-6895
copyright: Susipažinkite su autorių teisėmis žurnalo politikoje skiltyje Autorių teisės.
items: Памяти профессора Александра Дмитриевича Дуличенко (30 октября 1941 – 4 марта 2026)
items: https://journals.vu.lt/slavistica-vilnensis/lt/article/view/46314
items: О переводе литовских названий с приименным родительным и история наименования Соборная площадь в Вильнюсе
items: Образні порівняльно-уподібнювальні прислівники української мови: роль контексту у формуванні та закріпленні їхньої мотиваційної і лексичної семантики
items: Strategie translacyjne w litewskim przekładzie polskiego socjolektu na Litwie: na przykładzie powieści Bartosza Połońskiego Robczik. Powieść wileńska
items: Переводы и редакции жития прп. Иоанна Лествичника в церковнославянском Пр
items: Redakcinė kolegija ir turinys
items: Славизмы в лексике говоров латышского языка: латыш. диал. rēdīt – рус. рядити
items: Link Petro Mohylos Sielos knygos, vadinamos auksu, kritinio leidimo
items: Между мыслью и восприятием: передача νοητός в южнославянских переводах синаксарных стихов

Памяти профессора Александра Дмитриевича Дуличенко (30 октября 1941 – 4 марта 2026)
type: item
description: 2026 m. kovo 4 d. mirė Tartu universiteto profesorius Aleksandras Dmitrijevičius Duličenko, žinomas savo darbais apie slavų literatūrines mikrodialektus. Mokslininko bibliografija apima daugiau nei 500 publikacijų daugiau nei 20 kalbų. Aleksandras Duličenko ne kartą lankėsi Lietuvoje, dalyvavo mokslinėse konferencijose Vilniuje, Šiauliuose. 2003 m. gruodį jis, kaip Tarptautinio slavistų komiteto atstovas, dalyvavo svarbiame renginyje – Lietuvos slavistų asociacijos steigiamajame susirinkime, vykusioje Vilniaus universiteto slavistikos katedroje. Daugelį metų profesorius A. D. Duličenko buvo žurnalo „Slavistica Vilnensis“ redakcinės kolegijos narys, eidamas šias pareigas remdamas ir plėtojdamas šį Vilniaus universiteto leidinį.
subject: In memoriam
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Jelena Konickaja
rights: Autorių teisės (c) 2026 Jelena Konickaja https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-08-03
publication date: 2026-08-03
starting page: 172
ending page: 173
doi: 10.15388/SlavViln.2026.71(1).14

https://journals.vu.lt/slavistica-vilnensis/lt/article/view/46314
type: item
title: Sam jeden i inni. Wrocławskie odczytanie twórczości Józefa Mackiewicza pod redakcją Małgorzaty Misiak, Instytut Pamięci Narodowej – Komisja Ścigania Zbrodni przeciwko Narodowi Polskiemu, Warszawa 2024, ss. 280, ISBN 978-83-8229-974-8
description: Publikacja jest zbiorem studiów i polemik historyków, literaturoznawców, teoretyków literatury i językoznawców, poszerza wiedzę o dorobku pisarskim i publicystycznym Józefa Mackiewicza oraz podejmuje próbę współczesnego odczytania jego dzieł z dzisiejszej perspektywy. Recenzowana publikacja nie tylko poszerza wiedzę o jego dorobku pisarskim, lecz także prowokuje do stawiania nowych pytań oraz prowadzenia dalszych badań i otwartego dyskursu.
subject: Recenzijos
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Mirosław Davlevič
rights: Autorių teisės (c) 2026 Mirosław Davlevič https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-08-03
publication date: 2026-08-03
starting page: 165
ending page: 171
doi: 10.15388/SlavViln.2026.71(1).13

О переводе литовских названий с приименным родительным и история наименования Соборная площадь в Вильнюсе
type: item
description: <p class="ISSN-abst-virsus" lang="en-US" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">В статье рассматриваются именные литовские словосочетания с беспредложным родительным падежом и проблемы их передачи средствами русского языка. Подобные литовские сочетания нередко представляют собой устойчивые наименования, являющиеся различного вида топонимами, названиями городских объектов, образовательных учреждений, медиа, политических партий и т. п. Сложность их передачи на другом языке объясняется минимальностью контекста двухчленного словосочетания, а также возможностью неоднозначной интерпретации беспредложной синтаксической конструкции. Способ иноязычной передачи таких словосочетаний во многом зависит от выполняемой названием функции и традиций словоупотребления языка перевода. Анализируемый в статье конкретный речевой материал включает актуальные для общества наименования, в том числе неологизмы. Способы их передачи средствами русского языка могут варьироваться в довольно широких пределах от транскрибирования литовских названий, представляющих собой адрес, до замены формы родительного падежа именительным или прилагательным в роли согласованного определения. Особого внимания требует перевод литовских словосочетаний, обладающих национальной спецификой, чьи компоненты не имеют точных эквивалентов в русском языке. <p class="ISSN-abst-vidus" lang="en-US" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; te…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Birutė Sinočkina
rights: Autorių teisės (c) 2026 Birutė Sinočkina https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-08-03
publication date: 2026-08-03
starting page: 142
ending page: 159
doi: 10.15388/SlavViln.2026.71(1).11

Образні порівняльно-уподібнювальні прислівники української мови: роль контексту у формуванні та закріпленні їхньої мотиваційної і лексичної семантики
type: item
description: У статті проаналізовано специфіку контекстних зв՚язків образних порівняльно-уподібнювальних прислівників української мови з огляду на те, що їхні індивідуальні лексико-словотвірні значення, а відтак і лексичні значення залежать від коротких чи розгорнутих словесних контекстів, увиразнюються в них. Відзначено, що фразеологічні звороти становлять особливий тип контекстів, традиційна відтворюваність яких може приводити до виокремлення прислівників як самостійних лексичних одиниць. Описано складники контекстів, що допомагають розмежовувати випадки багаторазового творення образних прислівників на основі різних мотивувальних ознак та констатувати закріплення їхньої багатозначності. До полісемантів зараховуємо чимало образних адвербіативів, які позначають непроцесуальні ознаки за інтенсивністю дії чи перебування в певному стані та ознаки набуття суб’єктом певної форми чи вигляду. Прислівники з семою ‘інтенсивності’ переважно сполучаються з дієсловами руху і не вимагають зв՚язків з іменником ‒ суб՚єктом асоціативно-образних зіставлень. Натомість адвербіативи, що позначають набуття суб’єктом певної форми чи вигляду, потребують у своєму словесному оточенні суб՚єкта компаративних відношень, який вказує на те, хто (або що) набуває певного вигляду чи форми. Контекстна зумовленість мотиваційної семантики впливає на те, що в процесах прислівникового словотворення реалізуються такі аспекти змісту мотиваторів, що їх не відтворюють деривати інших частин мови. <h3 class="ISSN-abst-angliskai" lang="en-US" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Ukrainiečių kalbos vaizdiniai lyginamieji ir palyginamieji prieveiksmiai: ko…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Tetiana Hutsuliak
rights: Autorių teisės (c) 2026 Tetiana Hutsuliak https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-08-03
publication date: 2026-08-03
starting page: 127
ending page: 141
doi: 10.15388/SlavViln.2026.71(1).10

Strategie translacyjne w litewskim przekładzie polskiego socjolektu na Litwie: na przykładzie powieści Bartosza Połońskiego Robczik. Powieść wileńska
type: item
description: <span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Przekład mowy niestandardowej (dialektu, socjolektu) stanowi dla tłumacza duże wyzwanie, ponieważ wymaga również niestandardowych rozwiązań translatorskich umożliwiających osiągnięcie ekwiwalencji stylistycznej oraz pragmatycznej. Celem artykułu jest analiza litewskiego tłumaczenia powieści Bartosza Połońskiego <em class="italic" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Robczik. Powieść wileńska<span style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">, w której autor zastosował stylizację środowiskową – bohaterowie powieści posługują się slangiem rozpowszechnionym na przełomie XX i XXI wieku wśród młodzieży polskiego pochodzenia w Wilnie. W warstwie językowej autor wprowadził dwa rodzaje elementów stylizacyjnych: 1) polszczyznę północnokresową na…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Irena Masoit
rights: Autorių teisės (c) 2026 Irena Masojć https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-08-03
publication date: 2026-08-03
starting page: 82
ending page: 95
doi: 10.15388/SlavViln.2026.71(1).7

Переводы и редакции жития прп. Иоанна Лествичника в церковнославянском Пр
type: item
description: Согласно рукописным источникам, Иоанн Лествичник прибыл в монастырь св. Екатерины на Синае в шестнадцатилетнем возрасте. Здесь он стал учеником аввы Мартирия, а в двадцать лет принял монашеский постриг. До смерти своего наставника он оставался в монастыре, после чего удалился в уединенную пещеру в долине Синая. Там он проводил время в молитве, чтении душеполезных книг и возделывал огород. После сорока лет отшельнической жизни Иоанн стал игуменом Синайского монастыря и по просьбе Иоанна, игумена Раифского монастыря, написал свою знаменитую Лествицу. Сочинение состоит из тридцати глав, каждая из которых символизирует ступень восхождения к добродетелям. В статье представлен обзор агиографических текстов Иоанну Лествичнику, представленных в церковнославянском Прологе на 30 марта. Анализ рукописных источников, отражающих все известные на сегодняшний день переводы и редакции Пролога, показал три самостоятельных перевода жития Иоанна Лествичника (древнейший, болгарский и сербский), а также две редакции. Выявленные переводы были выполнены независимо друг от друга в разное время, тогда как редакции (стишная и пространная) восходят к древнейшему переводу. Šv. Jono Klimako gyvenimo vertimai ir redakcijos bažnytiniame slavų Prologe Remiantis rankraštiniais šaltiniais, Jonas Klimakas į Šv. Kotrynos vienuolyną atvyko būdamas šešiolikos metų. Čia jis tapo abato Martirijaus mokiniu, o dvidešimties metų priėmė vienuolio įžadus. Iki savo dvasinio mokytojo mirties gyveno vienuolyne, o vėliau pasitraukė į nuošalią olą Sinajaus slėnyje. Ten jis meldėsi, skaitė dvasines knygas ir dirbo nedidelį daržą. Po keturiasdešimties atsiskyrėliško gyvenimo metų Jonas tapo Sinajaus vienuolyno igumenu ir Raitos vienuolyno igumeno Jono prašymu parašė savo garsųjį veikalą „Dieviškojo kopimo kopėčios“. Šis traktatas susideda iš trisdešimties skyrių, kurių kiekvienas simbolizuoja dorybių kopimo pakopą. Straipsnyje apžvelgiami hagiografiniai tekstai šv. Jonui Klimakui, pateikiami bažnytiniame slavų Prolog…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Marina Čistiakova
rights: Autorių teisės (c) 2026 Marina Čistiakova https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-08-03
publication date: 2026-08-03
starting page: 10
ending page: 22
doi: 10.15388/SlavViln.2026.71(1).1

Redakcinė kolegija ir turinys
type: item
description: -
subject: Pradiniai puslapiai
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
creator: Jelena Konickaja
rights: Autorių teisės (c) 2026 Authors https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-08-03
publication date: 2026-08-03
starting page: 1
ending page: 9

Славизмы в лексике говоров латышского языка: латыш. диал. rēdīt – рус. рядити
type: item
description: В статье рассматривается происхождение диалектного славизма латышского языка rēdīt ‘приводить в порядок, располагать’. Диалектный глагол можно отнести к древнерусским заимствованиям латышского языка. Семантико-этимологический и культурно-исторический анализ этого слова позволяет сделать вывод о том, что заимствованное слово rēdīt соответствует древнерусским словам (по)ряди́ти / (po)ryadíti ‘привести что-л. в норму, в порядок; установить (плату, обусловленную договором); соблюсти (договор, соглашение)’, (по)ряди́тися / poryadítisya ‘договориться, заключить договор; подрядиться’. Значение древнерусского глагола образовалось в результате сужения значения соответствующего слова в языке права. Коррелятивные значения отмечены в текстах деловой письменности северно-западного ареала древнерусского языка, а также в псковских говорах, т.е. в текстах, относящихся к контактной зоне языков. В семантике заимствованного глагола латышского языка также наблюдается развитие исторических значений. Диалектный славизм rēdīt заимствован в древний период контактирования латышского языка с древнерусским языком. Восточнославянские лексические элементы, относящиеся к административно-правовой сфере, могли быть заимствованы в результате политических и торговых контактов. <h3 class="ISSN-abst-angliskai" lang="en-US" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">Slavizmai latvių kalbos tarmių leksikoje: latvių dial. rēdīt – rus. рядити <p class="ISSN-abst-vidus" lang="en-US" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weigh…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Igors Koškins
rights: Autorių teisės (c) 2026 Igors Koškins https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-08-03
publication date: 2026-08-03
starting page: 72
ending page: 81
doi: 10.15388/SlavViln.2026.71(1).6

Link Petro Mohylos Sielos knygos, vadinamos auksu, kritinio leidimo
type: item
description: Straipsnyje nagrinėjamas Petrui Mohylai priskiriamas Tomo Kempiečio Kristaus sekimo vertimas į rusėnų kalbą, žinomas kaip Sielos knyga, vadinama auksu, kurio išliko tik 1661 m. rankraštinis nuorašas. Manoma, jog šis rusėniškas tekstas remiasi 1608 arba 1616 m. lenkišku spausdintu leidimu. Rankraštis neturi nei detalaus lingvistinio tyrimo, nei mokslinio leidimo. Remiantis ankstesniais rankraščio tyrimais, autorė planuoja atlikti išsamų rusėniško teksto palyginimą su jo lenkišku šaltiniu ir lotynišku originalu, bei parengti kritinį Sielos knygos, vadinamos auksu leidimą. Tyrime ypatingas dėmesys bus skiriamas dvasinei ir religinei leksikai, probleminėms teksto vietoms, įskaitant praleistus žodžius ir perrašinėtojo klaidas, bei kalbiniams rusėniško teksto bruožams lyginant jas su šaltiniais. Be to, darbe bus pateikta teksto transkripcija ir vertimas į anglų kalbą, siekiant palengvinti rankraščio naudojimą tolimesniuose lyginamuosiuose ir lingvistiniuose tyrimuose. Tokiu būdu bus sudarytas pagrindas tolesniems rusėniško Kristaus sekimo vertimo ir jo istorinio bei lingvistinio konteksto tyrimams. <h3 class="ISSN-abst-angliskai" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; text-decoration-thickness: initial; text-decoration-style: initial; text-decoration-color: initial;">К критическому изданию «Книги души, нарицаемой злото» Петра Могилы <p class="ISSN-abst-vidus" style="color: #000000; font-family: 'Times New Roman'; font-size: medium; font-style: normal; font-variant-ligatures: normal; font-variant-caps: normal; font-weight: 400; letter-spacing: normal; orphans: 2; text-align: start; text-indent: 0px; text-transform: none; widows: 2; word-spacing: 0px; -webkit-text-stroke-width: 0px; white-space: normal; te…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Ana Kirejeva
rights: Autorių teisės (c) 2026 Ana Kirejeva https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-08-03
publication date: 2026-08-03
starting page: 48
ending page: 54
doi: 10.15388/SlavViln.2026.71(1).4

Между мыслью и восприятием: передача νοητός в южнославянских переводах синаксарных стихов
type: item
description: В статье рассматриваются южнославянские переводы прилагательного νοητός в синаксарных стихах, восходящих к ямбическому календарному циклу Христофора Митиленского (XI в.), позднее включённому в синаксарную традицию. Болгарский перевод Стишного пролога (XIV в.) преимущественно передаёт этот термин посредством когнитивного прилагательного мысльнъ, тогда как сербская версия (XIV в.) предпочитает перцептивное чоувьствьнъ. Хотя эти эквиваленты могут казаться антонимичными, их употребление обусловлено контекстом и ограничено адъективными формами. Посредством сравнительного анализа соответствующих фрагментов исследование показывает, что понятие, выражаемое словом νοητός, передавалось в соответствии с непосредственным поэтическим контекстом и могло быть выражено как через интеллектуальную, так и через перцептивную лексику. Переводы также демонстрируют, каким образом сенсорная метафорика и мнемоническая компрессия позволяют описывать восприятие ноэтических объектов как форму чувственного опыта. Tarp minties ir suvokimo: νοητός perteikimas pietų slavų sinaksarių eilių vertimuose Šiame straipsnyje nagrinėjami pietų slavų būdvardžio νοητός vertimai sinaksarinėse eilėse, kilusiose iš Kristoforo Miletiečio (XI a.) jambinio kalendorinio ciklo, vėliau įtraukto į sinaksarinę tradiciją. Eiliuotojo Prologo bulgarų vertime (XIV a.) šis terminas daugiausia perteikiamas kognityviniu būdvardžiu мысльнъ, o serbų versijoje (XIV a.) pirmenybė teikiama percepciniam būdvardžiui чоувьствьнъ. Nors šie atitikmenys gali atrodyti antonimiški, jų vartojimą lemia kontekstas, be to, jie apsiriboja būdvardinėmis formomis. Lyginamoji atitinkamų fragmentų analizė rodo, kad graikų νοητός perteikiama sąvoka buvo perduodama atsižvelgiant į artimiausią poetinį kontekstą ir galėjo būti išreiškiama tiek intelektine, tiek percepcine leksika. Vertimai taip pat atskleidžia, kaip juslinė metaforika ir mnemoninis glaudinimas leidžia noetinių objektų suvokimą nusakyti kaip juslinės patirties formą. Reikšminiai žodžia…
subject: Straipsniai
  topic: section
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
subject: Array
  topic: keywords
creator: Ekaterina Dikova
rights: Autorių teisės (c) 2026 Ekaterina Dikova https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-08-03
publication date: 2026-08-03
starting page: 23
ending page: 38
doi: 10.15388/SlavViln.2026.71(1).2