Kiek istorinės informacijos esama dvikalbiuose žodynuose? - Valančiauskienė, Aušra (Respectus Philologicus, 2021)
Vystantis struktūrinei semantikai, buvo itin pabrėžiamas skirtumas tarp enciklopedinių ir lingvistinių žodynų, ir šiuose negalėjo būti jokių enciklopedinių žinių arba jos turėjo būti sumažintos iki minimumo. Vėliau suvokta, kad neįmanoma parengti žodyno nenaudojant enciklopedinių paaiškinimų, kurie padaro žodyną patrauklesnį, įdomesnį skaityti ir taip labiau naudojamą. Tai ypač aktualu rengiant dvikalbius žodynus – juk juose derinamos ne tik dvi kalbos, bet ir dvi kultūros. Šiuolaikinių žodynų antraštynuose yra nemažai leksikos, susijusios su pažintinėmis sritimis (fizika, medicina, botanika ir t. t.), tad joms paaiškinti pateikiama įvairi enciklopedinė informacija. Straipsnyje analizuojamas vienõs iš enciklopedinių žinių srities – istorinių žinių – pateikimas keturių dvikalbių žodynų mikrostruktūroje ir iš dalies makrostruktūroje. Tyrimas atliktas taikant aprašomąjį bei analitinį metodus. Tyrimo šaltiniu pasirinktì šie žodynai: Broniaus Piesarsko Didysis lietuvių-anglų kalbų žodynas (2006), Antano Lyberio Lietuvių-rusų kalbų žodynas (2015), Danguolės Melnikienės Didysis lietuvių-prancūzų kalbų žodynas (2012) ir Evaldos Jakaitienės bei Sturlos Berg-Olsen Lietuvių-norvegų kalbų žodynas (2016).
Keywords: dvikalbiai žodynai; enciklopedinė informacija; istorinės žinios