On Proper Names in German: An Analysis from the Cognitive Perspective - Majcher, Magdalena Zofia Zofia (Respectus Philologicus, 2013)
Straipsnio tikslas – tikrinių vokiečių kalbos daiktavardžių analizė kognityvinės gramatikos aspektu. Gana dažnai tikriniai vokiečių kalbos daiktavardžiai, pavyzdžiui, vardai, pavardės, miestų ir šalių vardai, yra vartojami be artikelio. Kita vertus, jie taip pat gali būti vartojami su žymimuoju artikeliu, parodomuoju įvardžiu arba su nežymimuoju artikeliu. Yra tokių tikrinių vokiečių kalbos daiktavardžių, pavyzdžiui, upių, kalnų, kai kurių šalių pavadinimų, kuriuos, pasak daugelio gramatikų,– privaloma minėti tik su žymimuoju artikeliu. Tačiau net ir jie gali būti pavartoti be artikelio. Atvejis, kada artikelis pavartotas prieš tikrinį daiktavardį arba ne, yra laikomas gramatiniu reiškiniu, neišryškinančiu jokių jo semantinių aspektų. Tokių atvejų labai nedaug. Kognityvinės gramatikos aspektas leidžia pažvelgti į minėtus reiškinius iš semantinės-konceptualiosios perspektyvos.Taip jie lengviau išaiškinami ir apibūdinami. Pagal kognityvinę gramatiką kiekvienas bet kurio elemento panaudojimas turi būti semantiškai-konceptualiai motyvuotas. Atlikus vokiečių kalbos frazių su tikriniais daiktavardžiais analizę kognityvinės gramatikos aspektu, galima teigti, kad artikelių vartojimą vokiečių kalboje daugeliu atveju nulemia kalbėtojo ketinimas. Tyrimo medžiaga rinkta iš žurnalo vokiečių kalba Der Spiegel.