Socialinio tinklo dydis, asmenybė ir gerovė prieš pensiją ir pensijoje - Jurkuvėnas, Vytautas; Zamalijeva, Olga; Pakalniškienė, Vilmantė; Kairys, Antanas; Bagdonas, Albinas (Psichologija, 2017)
Psichologiniai išeinančių ir išėjusių į pensiją asmenų gerovės tyrimai tampa vis dažnesni. Nors gerovė yra svarbi visais asmens raidos etapais, išeinantieji ir išėjusieji į pensiją susiduria su išskirtinėmis problemomis. Išėjimas į pensiją yra lūžis asmens gyvenime, tačiau jo poveikis asmens gerovei gali būti susijęs su įvairiais veiksniais. Šiuo tyrimu siekta išsiaiškinti socialinio tinklo dydžio, asmenybės ir gerovės sąsajas prieš išeinant į pensiją ir pensijoje. Tyrimo imtį sudarė 788 dalyviai. Jie buvo priešpensinio (N = 368, vidutinis amžius M = 55,56, SD = 3,68) ir pensinio (N = 420, vidutinis amžius M = 72,25, SD = 7,42) amžiaus. Tyrimo imtis savo struktūra atitinka 50 metų ir vyresnių Lietuvos gyventojų populiacijos struktūrą. Visi tyrimo dalyviai atsakė į demografinius klausimus ir užpildė socialinio tinklo dydžio klausimyną, NEO-FFI klausimyną ir Lietuviškąją psichologinės gerovės skalę (LPGS-S). Nustatyta, kad amžius ir neurotiškumas neigiamai siejasi su gerove, o išsilavinimas, darbas pensiniu ar priešpensiniu laikotarpiu, ekstraversija, atvirumas patyrimui, sutarumas, sąmoningumas ir socialinio tinklo dydis šiame tyrime su gerove siejosi teigiamai. Asmenybės bruožai paaiškino didžiausią dalį gerovės sklaidos, palyginti su demografiniais kintamaisiais ir socialinio tinklo dydžiu. Ryšys tarp gerovės ir socialinio tinklo dydžio buvo nereikšmingas, kai jis tirtas tik dirbančiųjų imtyje. Vis dėlto maža, tačiau reikšminga sąsaja siejo socialinio tinklo dydį su gerove nedirbančiųjų imtyje. Apibendrinant – šis tyrimas leidžia geriau suprasti socialinio tinklo dydžio ir darbinio statuso sąsajas su gerove prieš išeinant į pensiją ir išėjus į ją, net atsižvelgiant į asmenybės bruožų svarbą.