Apie žodinių asociacijų tempo individualius skirtumus, mokantis kalbų - Nečiūnas, V. (Psichologija, 1966)
Naudojant modifikuotą asociacinio eksperimento metodiką autorius ištyrė tiriamųjų žodinių asociacijų greitį lietuvių (gimtąja), rusų ir užsienio kalba. Buvo tiriami medicinos instituto studentai, iš viso 256 žmonės. Atliktas tyrimas parodė, kad antrųjų mokymosi rusų ir užsienio kalbų metų pabaigoje asociacinių procesų greitis (buitinės tematikos ribose) rusų kalba siekia 85%, o užsienio kalba – 69% gimtosios kalbos tempo. Eksperimento duomenys atskleidė individualius tiriamųjų skirtumus pagal asociacinių procesų greitį ir žodinių asociacijų pobūdį. Tiriamųjų asociacinių procesų gimtąja kalba ir rusų bei užsienio kalbomis tempų palyginimas ir analizė parodė, kad kiekvienam tiriamajam būdingas individualus asociacinių procesų tempas, kurį nulemia jo aukštoji nervinė veikla. Visi tiriamieji buvo suskirstyti į tris grupes: 40 žmonių buvo būdinga lėta verbalinė reakcija, 151 žmogui – vidutinė ir 65 žmonėms – greita verbalinė reakcija. Išanalizavus šių trijų grupių pažangumą trijų su puse metų laikotarpiu, paaiškėjo, kad lėtos verbalinės reakcijos tiriamųjų egzaminų pažymių vidurkiai yra žemesni nei tiriamųjų, kuriems būdinga greita verbalinė reakcija (atitinkamai 3,78 ir 4,1 balai). Visa tai leidžia teigti, kad mokymosi proceso metu ir per egzaminus nebuvo kreipiamas deramas dėmesys į individualius studentų gebėjimus ir nebuvo taikyti atitinkami darbo tempai ir metodai. Aktualizuotų žodinių asociacijų pobūdžio ir jų sekos ryšių tyrimas atskleidė skirtingą pirmos ir antros signalinių sistemų sąveiką.