Vaikų, turinčių autizmo sindromą, tėvų ir motinų depresyvumas - Mickevičienė, Elena; Šinkariova, Liuda; Perminas, Aidas (Psichologija, 2009)
Straipsnyje pateikiami abiejų tėvų, kurie augina vaiką, turintį autizmo sindromą, ir kontrolinės grupės tėvų, auginančių normalios raidos vaiką, depresyvumo ypatumai. Analizuodami depresyvumą, kalbame apie tam tikrą ikiklinikinių nuotaikos būsenų intensyvumą, pasireiškiantį liūdesiu, pesimizmu ir aktyvumo sumažėjimu. Tyrimo tikslas – palyginti tėvų ir motinų, auginančių vaikus, kuriems diagnozuotas autizmas, depresyvumo raiškos skirtumus atsižvelgiant į socialinius demografinius veiksnius. Tyrime dalyvavo motinos ir tėvai, auginantys vaikus, turinčius autizmo sindromą. Kontrolinė grupė atrinkta atitinkamai pagal autizmo sindromą turinčio vaiko ir jo tėvų lytį bei amžių – tai motinos ir tėvai, auginantys normalios raidos vaikus. Tyrime depresyvumo lygiui įvertinti buvo naudojama Zungo depresijos (Zung-SRD) skalė. Papildomai buvo pateikiami klausimai apie socialinius demografinius veiksnius: tiriamojo amžių, išsilavinimą, užimtumą, šeimos sudėtį bei vaiko, kuriam diagnozuotas autizmas, amžių, lytį, užimtumą, autizmo sutrikimo sunkumo laipsnį. Buvo nustatyta, kad šeimoje, auginančioje vaiką, kuriam būdingas autizmo sindromas, motinų ir tėvų depresyvumas pasireiškia vienodai. Tėvų ir motinų, auginančių autizmo sindromą turintį vaiką, depresyvumas yra didesnis nei normalios raidos vaiko tėvų ir motinų. Abiejų tėvų, auginančių vaiką, kuriam būdingas autizmo sindromas, depresyvumas nėra susijęs su amžiumi ir išsilavinimu. Autizmo sindromą turinčio vaiko amžius skirtingai siejasi su abiejų tėvų depresyvumo lygiu: tėvų depresyvumas didesnis, kai autizmo sindromą turintis vaikas yra 8–11 metų, o motinų depresyvumas didesnis šį sutrikimą turinčio vaiko paauglystės laikotarpiu (12–18 m.).