Abstract
Šiame straipsnyje yra analizuojamas atsiradimo sampratos kitimas ankstyvųjų filosofų fragmentuose, be to, šiuo tyrimu bandoma paneigti Solmseno tezę, kad Epikūro spontaniško genesis atmetimas nėra susijęs su ikisokratine filosofija. Analizuojant parodoma, kad graikų kalboje veiksmažodis γ%γνεσθαι apėmė dvi genesis schemas: parentalinę ir transformacinę. Ikisokratiniai filosofai tik pamažu perėmė transformacinę genesis schemą. Herakleitas ir pitagorininkai naudojo savo filosofijoje transformacinę schemą, bet nevartojo veiksmažodžio γ%γνεσθαι šiai schemai išreikšti. Filosofinės γ%γνεσθαι vartosenos lūžio taškas buvo Parmenido atliktas loginės-erdvinės diferenciacijos tyrimas. Parmenido semantinė inovacija slypėjo naujoje prielinksnio παρ@ reikšmėje, kuri nurodė ne vien erdvinius, bet ir loginius santykius. Todėl Parmenido kalboje pasakymas γ%γνεσθα% τι παρ’ αųτ^ reiškė greičiau „gimti kažkam, skirtingam nuo paties“ nei „gimti kažkam šalia paties“. Parmenido tezė, kad genesis implikuoja neigimą, buvo perimta Meliso, tačiau pastarasis nevartojo veiksmažodžio γ%γνεσθαι išreikšti transformaciją. Norėdamas perteikti transformacinius arba kokybinius kitimus, jis vartojo (I) sudėtinius pasakymus (γ%γνεσθαι + būdvardis) arba (II) vartojo γ%γνεσθαι su priešdėliu, arba (III) rinkosi kitus žod žius: μετακοσμε½ν „pertvarkyti”, ¢τεροιοŅσθαι „pasikeisti (rūšies atžvilgiu)“, μεταπ%πτειν „pasikeisti“. Meliso vartosena rodo, kad jis kur kas tiksliau tematizavo atsiradimo ir transformacijos reikšmes nei Parmenidas. Vėliau ėjo du filosofiniai atsakymai į eleatų genesis kritiką. Empedoklis bandė sieti γ%γνεσθαι su φ&ειν ir jo vediniais, todėl jam genesis reiškė elementų susijungimą ir išsiskyrimą. Anaksagoras perėmė panašią genesis schemą, bet jam kiekviena transformacija privalėjo būti sąlygojama pirminės medžiagos. Šitaip Anaksagoras pradėjo taikyti genesis schemoje reguliarumo principą. Atomistai perėmė iš Anaksagoro reguliarumo principą; jų diskusija su Anaksagoru matyti Leukipo B 2 fragmente. Yra galimi du šio fragmento perskaitymo būdai: aitiologinis ir teleologinis. Šiame straipsnyje pateikiamos interpretacijos išvados remia teleologinį šio fragmento perskaitymo būdą, todėl laikytina, kad šis fragmentas parodo reguliarumo svarbą ankstyvųjų atomistų genesis sampratoje. Taigi Epikūro suformuluotas savaiminės genezės atmetimas rėmėsi ankstyvųjų atomistų genezės samprata.
Downloads
Download data is not yet available.
Most read articles by the same author(s)
-
Александра Шалкине,
"Hanuman’s Journey to Lolland" By Andrey Ivanov as a Provocation of the Modern Reader (Based on the Postulates of Reception Aesthetics)
,
Literatūra: Vol. 59 No. 2 (2017): Russian Literature
-
Dalia Jakaitė,
Veidas ir transcendencija šiuolaikinėje lietuvių poezijoje (teologinės ir filosofinės etikos akiratis)
,
Literatūra: Vol. 59 No. 1 (2017): Literature
-
Ingrida Žindžiuvienė,
Transtextual Bridge Between the Postmodern and the Modern: the Theme of the “Otherness” in Monique Truong’s Novel the Book of Salt (2003) and Gertrude Stein’s The Autobiography of Alice B. Toklas (1932)
,
Literatūra: Vol. 49 No. 5 (2007): Special Issue
-
Jūratė Butkutė,
Postmodern Transgressions of Narrative: an Intertextual Dialogue between J. Banville’s The Book of Evidence (1989) and V. Nabokov’s Lolita (1955)
,
Literatūra: Vol. 49 No. 5 (2007): Special Issue
-
Rasa Juozapaitytė,
Black Woman’s Self-Creation in Gayl Jones’s Novel Eva’s Man
,
Literatūra: Vol. 47 No. 4 (2005): World Literatures
-
Kristina Sakalavičiūtė,
Балис Сруога и Лев Карсавин: диалоги драматурга и философа
,
Literatūra: Vol. 52 No. 2 (2010): Russian Literature
-
Regina Rudaitytė,
In Search of the Self: Jurga Ivanauskaitė’s A Journey to Shambhala
,
Literatūra: Vol. 51 No. 4 (2009): World Literatures
-
Ингрида Киселюте,
VII научная международная конференция «Экономика. литература. язык» (Санкт-Петербург, 4-6 июня 2018 г.)
,
Literatūra: Vol. 60 No. 2 (2018): Russian Literature
-
Dainius Būrė,
Autorius, personažas, skaitytojas: retorinės įtaigos aspektas Ludovico Ariosto poemoje Pašėlęs Rolandas
,
Literatūra: Vol. 46 No. 4 (2004): World Literatures
-
Елена Тетерина,
Of Pastorality in Petras Cvirka’s Works
,
Literatūra: Vol. 57 No. 2 (2015): Russian Literature