Abstract
Šiame straipsnyje yra analizuojamas atsiradimo sampratos kitimas ankstyvųjų filosofų fragmentuose, be to, šiuo tyrimu bandoma paneigti Solmseno tezę, kad Epikūro spontaniško genesis atmetimas nėra susijęs su ikisokratine filosofija. Analizuojant parodoma, kad graikų kalboje veiksmažodis γ%γνεσθαι apėmė dvi genesis schemas: parentalinę ir transformacinę. Ikisokratiniai filosofai tik pamažu perėmė transformacinę genesis schemą. Herakleitas ir pitagorininkai naudojo savo filosofijoje transformacinę schemą, bet nevartojo veiksmažodžio γ%γνεσθαι šiai schemai išreikšti. Filosofinės γ%γνεσθαι vartosenos lūžio taškas buvo Parmenido atliktas loginės-erdvinės diferenciacijos tyrimas. Parmenido semantinė inovacija slypėjo naujoje prielinksnio παρ@ reikšmėje, kuri nurodė ne vien erdvinius, bet ir loginius santykius. Todėl Parmenido kalboje pasakymas γ%γνεσθα% τι παρ’ αųτ^ reiškė greičiau „gimti kažkam, skirtingam nuo paties“ nei „gimti kažkam šalia paties“. Parmenido tezė, kad genesis implikuoja neigimą, buvo perimta Meliso, tačiau pastarasis nevartojo veiksmažodžio γ%γνεσθαι išreikšti transformaciją. Norėdamas perteikti transformacinius arba kokybinius kitimus, jis vartojo (I) sudėtinius pasakymus (γ%γνεσθαι + būdvardis) arba (II) vartojo γ%γνεσθαι su priešdėliu, arba (III) rinkosi kitus žod žius: μετακοσμε½ν „pertvarkyti”, ¢τεροιοŅσθαι „pasikeisti (rūšies atžvilgiu)“, μεταπ%πτειν „pasikeisti“. Meliso vartosena rodo, kad jis kur kas tiksliau tematizavo atsiradimo ir transformacijos reikšmes nei Parmenidas. Vėliau ėjo du filosofiniai atsakymai į eleatų genesis kritiką. Empedoklis bandė sieti γ%γνεσθαι su φ&ειν ir jo vediniais, todėl jam genesis reiškė elementų susijungimą ir išsiskyrimą. Anaksagoras perėmė panašią genesis schemą, bet jam kiekviena transformacija privalėjo būti sąlygojama pirminės medžiagos. Šitaip Anaksagoras pradėjo taikyti genesis schemoje reguliarumo principą. Atomistai perėmė iš Anaksagoro reguliarumo principą; jų diskusija su Anaksagoru matyti Leukipo B 2 fragmente. Yra galimi du šio fragmento perskaitymo būdai: aitiologinis ir teleologinis. Šiame straipsnyje pateikiamos interpretacijos išvados remia teleologinį šio fragmento perskaitymo būdą, todėl laikytina, kad šis fragmentas parodo reguliarumo svarbą ankstyvųjų atomistų genesis sampratoje. Taigi Epikūro suformuluotas savaiminės genezės atmetimas rėmėsi ankstyvųjų atomistų genezės samprata.
Downloads
Download data is not yet available.
Most read articles by the same author(s)
-
Romualdas Skunčikas,
Viktorija Vaitkevičiūtė,
Vitalija Pilipauskaitė,
Geriausi 2005-ųjų studentai lituanistai – Klaipėdoje / Apie naujausius doktorantų humanitarinius tyrinėjimus / Jubiliejinė studentų lituanistų mokslinė konferencija Vilniaus universitete
,
Literatūra: Vol. 48 No. 1 (2006): Lithuanian Literature
-
Regina Rudaitytė,
THE RECEPTION OF CHARLES DICKENS IN LITHUANIAN LITERARY CRITICISM (PART III)
,
Literatūra: Vol. 54 No. 4 (2012): World Literatures
-
Tomas Veteikis,
Aspects of Self-presentation in the Speeches of Isocrates
,
Literatūra: Vol. 56 No. 3 (2014): the Classics
-
Jadvyga Bajarūnienė,
Der deutsche Expressionismus in der litauischen Literaturkritik der Zwischenkriegszeit
,
Literatūra: Vol. 50 No. 5 (2008): Special Issue
-
Skirmantas Valentas,
Polilingvizmas kaip „grįžimas namõ“: tarp Babilono katastrofos ir Jeruzalės Sekminių stebuklo. Vlado Braziūno poezijos at(si)vėrimai
,
Literatūra: Vol. 48 No. 1 (2006): Lithuanian Literature
-
Laura Laurušaitė,
Postamentas postkolonializmui
,
Literatūra: Vol. 52 No. 1 (2010): Lithuanian Literature
-
Veronika Gerliakienė,
Short Vilnius Churche’s Inscriptions: Some Problems of Classification and Terminology
,
Literatūra: Vol. 46 No. 3 (2004): the Classics
-
Jūratė Levina,
Destruction of Textual and Discursive Frames in John Banville’s Novel Athena
,
Literatūra: Vol. 46 No. 4 (2004): World Literatures
-
Dagnė Beržaitė,
On the General Tendencies in Russian Classical Literature Translations to Lithuanian
,
Literatūra: Vol. 59 No. 2 (2017): Russian Literature
-
Vytautas Bikulčius,
Les particularités du récit dans le roman L'AUTEUR ET MOI d'Éric Chevillard
,
Literatūra: Vol. 55 No. 4 (2013): World Literatures