ATMINTIES INSTITUCIJOS: SAUGYKLOS, TEATRAI, LOBYNAI AR DUOMENŲ BAZĖS? - MANŽUCH, ZINAIDA (Knygotyra, 2015)
Vilniaus universiteto Bibliotekininkystės ir informacijos mokslų institutas,Universiteto g. 3, LT-01513 Vilnius, LietuvaEl. paštas: zinaida.manzuch@mb.vu.ltArchyvai, bibliotekos ir muziejai atsidūrė spaudos ir skaitmeninių komunikacijos kultūrų sandūroje, kas paskatino teoretikus ir praktikus kurti šių institucijų ateities veiklos vizijas ir scenarijus. Tačiau samprotavimai apie jų ateitį bei atminties komunikacijos strategijas dažnai stokoja teorinio pagrindimo. Straipsnyje siekiama apibūdinti ir kritiškai įvertinti atminties komunikacijos paradigmas, kurios lemia tam tikrų kultūros paveldo sklaidos strategijų pasirinkimą šiuolaikiniuose archyvuose, bibliotekose ir muziejuose, jų ištakas ir ateities perspektyvas. Atminties ir kultūros paveldo sampratų analizė leido padaryti išvadą, kad atminties komunikacija minėtose institucijose apima du matmenis: socialinį, kuris siejasi su kultūros paveldo rinkinių kontekstualizavimu atsižvelgiant į visuomenės dabarties poreikius bei interesus, ir naratyvinį, kuris atskirus simbolius ir idėjas susieja į prasmingą visumą. Pasitelkiant atminties meno istorinės raidos tyrinėjimus išskiriamos dvi atminties komunikacijos paradigmos: atmintis-kompiuteris ir atmintis-teatras. Daroma išvada, kad šios paradigmos ignoruoja socialinį atminties komunikacijos matmenį. Straipsnyje siūloma nauja integralios atminties komunikacijos paradigma, kuri apimtų socialinį ir naratyvinį atminties komunikacijos lygmenis.
Keywords: atminties komunikacija; atminties institucijos; kultūros paveldas; archyvai; bibliotekos; muziejai