Knygos muziejaus kūrim as bibliotekoje: principai, problemos, galimybės - Kalvik, Kal (Knygotyra, 2003)
Siekiant modernizuoti ir koordinuoti Estijos muziejų veiklą, 1990 m. buvo priimtas Muziejų įstatymas, kultūros ministro įsakymu suformuota Estijos kultūros paveldo bibliotekose, archyvuose ir muziejuose išsaugojimo taryba. 2000 m. pradėtos įgyvendinti dvi specialios veiksmų programos, skirtos muziejams bei bibliotekoms. Ypatingos kultūrinės reikšmės Estijos kolekcijos yra registruojamos atskirose duomenų bazėse, todėl archyvai, muziejai bei bibliotekos neturi bendros duomenų bazės.Visame pasaulyje jau keli dešimtmečiai tęsiasi diskusijos dėl termino „knygos muziejus" sampratos. Dauguma knygotyrininkų linkę manyti, kad pagrindinis knygos muziejaus tikslas yra knygos mentalinio ir materialaus būvio amžių bėgyje atskleidimas. Pirmasis sumanymas Estijoje įkurti knygos muziejų kilo 1940 m.Talino universitetas – besiformuojanti struktūra, todėl ir bibliotekai iškyla daug sunkumų tiksliai apsibrėžti, kodėl ir kam bus kuriama nuolatinė ekspozicija, numatyti būsimo knygos muziejaus ideologiją, įrangos ir ekspozicijų erdvę. Estijos akademinė biblioteka, sukaupusi Baltica bei Estijos egzodo kolekcijas, turi visas galimybes organizuoti tiek nuolatines, tiek riboto eksponavimo temines parodas.Modernaus muziejaus ekspozicija kuriama bendromis muziejininkų, vadybininkų, architektų, menininkų, švietimo bei garso technikos specialistų pastangomis, siekiant kuo visapusiškesnio žiūrovo patyrimo. Naujausių masinės informacijos priemonių bei įrangos panaudojimas tikrai praturtina parodas.Bandant atspindėti knygos kultūros įvairovę, būtinas bendradarbiavimas su įvairiomis institucijomis. Kultūros paveldas reikalauja valstybinės apsaugos politikos, kuri apibrėžtų įvairių veiklos sferų institucijų atsakomybę ir sudarytų būtinas prielaidas bendrai veiklai.