AUŠRININKO ANDRIAUS VIŠTELIO RANKRAŠTINIO PALIKIMO KELIAS Į LIETUVĄ - PETREIKIS, TOMAS (Knygotyra, 2015)
Vilniaus universiteto Knygotyros ir dokumentotyros institutas Universiteto g. 3, LT-01513 Vilnius, Lietuva El. paštas: Straipsnyje rekonstruojamas aušrininko Andriaus Vištelio rankraštinio palikimo kelias į Lietuvos atminties institucijas. Siekiama nustatyti asmenis ir organizacijas, kurios rūpinosi aušrininko palikimo išsaugojimu ir ilgalaike jo globa. A. Vištelis, gyvendamas Poznanės provincijoje (tuo metu priklausė Vokietijai), o vėliau – Argentinoje, aktyviai užsiėmė kūrybine veikla, bet kai susirgo psichine liga ir 1889 m. buvo uždarytas į Buenos Airių psichiatrijos ligoninę, visi jo rankraščiai liko žmonos Adolfos Wysztelewskos globoje. Martyno Jankaus iniciatyva išliko A. Vištelio laiškai „Auszros“ redaktoriui Jurgiui Mikšui. Susivienijimo lietuvių Amerikoje pastangomis iš paties A. Vištelio buvo perimta vėlesnės aušrininko kūrybos dalis, bet organizacija tinkamai jos neapsaugojo: tik pavieniai rankraščiai pasiekė Lietuvą. A. Wysztelewska pasirūpino lietuviškąja vyro kūrybos dalimi, per tarpininką perduodama ją Lietuvių mokslo draugijai. Šiuo metu A. Vištelio rankraščiai ir dalis asmeninio archyvo saugoma Lietuvių literatūros ir tautosakos instituto bibliotekos rankraštyne, Vilniaus universiteto bibliotekos Rankraščių skyriuje ir Wojciecho Kętrzyńkio mokslinių tyrimų centre Olštyne (Lenkija). Dėl įvairių priežasčių nemaža dalis šaltiniuose minimų aušrininko darbų yra dingę.