ARCHIMANDRITO SERGIJAUS KIMBARO LAIKAIS (1532‒1557) SUPRASLIO VIENUOLYNO ĮSIGYTI RANKRAŠČIAI - TEMČINAS, SERGEJUS (Knygotyra, 2010)
Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės bajoro Aleksandro Chodkevičiaus 1498 metais Palenkėje įsteigtas stačiatikių (1614–1839 m. – unitų) Supraslio vienuolynas visada garsėjo savo turtinga biblioteka. Seniausias jos katalogas sudarytas 1557 metais šio vienuolyno archimandrito Sergijaus Kimbaro (1532‒1565) iniciatyva. Visos vienuolynui priklausiusios knygos jame pateiktos dviem atskirais sąrašais: pirma surašytos tos, kurių būta vienuolyne dar 1500‒1532 metais, vėliau išvardytos paties Kimbaro laikais, t. y. 1532‒1557 metais, įsigytos knygos. Prieš kelerius metus publikuota Supraslio vienuolyno bibliotekos seniausios dalies (1500‒1532) rekonstrukcija, atlikta gretinant 1557 metais sudaryto katalogo (pirmojo sąrašo) turinį su Supraslio vienuolynui kadaise priklausiusių, bet dabar įvairių šalių archyvuose saugomų rankraščių kodikologiniais bruožais. Iš viso pavyko rekonstruoti apie ketvirtadalį tuometės vienuolyno bibliotekos. Šiame straipsnyje skelbiama Supraslio bibliotekos antro pagal senumą rankraščių rinkinio (1532‒1557) rekonstrukcija, atlikta tais pačiais metodais, kaip ir ankstesnė. Iš 80-ies tais laikais vienuolyne turėtų knygų pavyko identifikuoti 27 kodeksus, t. y. apie trečdalį visų rankraščių. Dauguma identifikuotų rankraščių (25 egzemplioriai) saugomi Lietuvos mokslų akademijos Vrublevskių bibliotekos fonduose (nr. 19 ir 21), pavienės knygos dabar priklauso užsienio saugykloms: Rusijos valstybinei bibliotekai Maskvoje (vienas rankraštis) ir Rusijos mokslų akademijos Rusijos istorijos instituto Sankt-Peterburgo filialui (vienas rankraštis). Abiejų seniausių 1500‒1532 ir 1532‒1557 metais Supraslio vienuolyno įsigytų knygų kolekcijų rekonstrukcija leidžia tikėtis, jog ateityje bus identifikuoti ir kiti joms priklausę rankraščiai, kurių dabartinio buvimo vieta iki šiol nežinoma. Tai įmanoma padaryti ieškant tarp Lietuvoje ir užsienyje saugomų atitinkamo amžiaus rankraščių tokių egzempliorių, kurių turinys ir kodikologiniai bruožai atitinka vis dar „laisvoms“ Supraslio bibliotekos 1557 metų katalogo pozicijoms. Kita vertus, atlikta rekonstrukcija leidžia ateityje pradėti rekonstruoti vėlesnius šios bibliotekos chronologinius sluoksnius, gretinant Supraslio vienuolynui kadaise priklausiusių rankraščių kodikologinius bruožus su vėlesniais, XVII‒XIX amžiais sudarytais, šio vienuolyno bibliotekos katalogais.