Nespaustuvinė periodika Vrublevskių bibliotekoje: ką Lietuvos leidybos istorijai pasakoja rinkinys? - Cicėnienė, Rima (Knygotyra, 2024)
Lietuvoje nespaustuvinė periodika jau daugiau nei šimtą metų domina mokslininkus, bibliotekininkus ir kraštotyrininkus. Norint suprasti šį nespaustuvinės periodikos reiškinį Lietuvoje, jo vietą gausėjančios nacionalinės informacijos sraute, valstybės leidybos istorijoje, būtina sutelkti kiek įmanoma gausesnę šių periodinių leidinių šaltinių bazę, žinoti svarbiausius rinkinius. Šiuo straipsniu siekiama pristatyti LMAVB Rankraščių skyriuje saugomo nespaustuvinės periodikos rinkinio tyrimą knygotyriniu aspektu ir atskleisti jo, kaip visumos, informatyvumą Lietuvos leidybos istorijai. Tyrimo objektu tapo visi de visu identifikuoti ir sutelkti į sąlyginį rinkinį nespaustuvinės periodikos leidiniai, nepaisant chronologinių rėmų, kalbos, rašto sistemos ar šrifto, leidybos geografinės vietos. Šiuo metu Rankraščių skyriuje yra užfiksuoti 154 pavadinimų laikraštėliai. Siekiant tikslo, pirmiausia bus aptarta istoriografija, skirta nespaustuvinei periodikai Lietuvoje ir LMAVB, bus nustatyta objektų kaupimo istorija Bibliotekoje, o sudarytas rinkinys analizuojamas chronologiniu, geografiniu, kalbiniu, tipologiniu ir žanriniu aspektais. Leidinių metrikose, tekstuose užfiksuotos informacijos tyrimas suteikė žinių apie nespaustuvinės leidybos procesus, sudarė galimybę juos palyginti su profesionaliosios periodikos leidybos procesais. Rinkinio istorija lėmė, kad LMAVB Rankraščių skyriuje sukauptas dar vienas daugiakalbis, XIX a. pabaigą – 1946 m. aprėpiantis nespaustuvinės periodikos rinkinys, sudėtimi skirtingas nuo rinkinio Retų spaudinių skyriaus Senosios periodikos sektoriuje. Numatytais aspektais atlikta rinkinio sudėties analizė patvirtina Lietuvoje gyvavusių leidinių kalbinę, žanrinę ir tipologinę įvairovę. Atliktas tyrimas leidžia teigti, kad, nors ir leista nedidelėmis apimtimis, nespaustuvinė periodika artėjo prie profesionaliosios ir prisidėjo prie nacionalinės informacijos srauto užpildydama informacijos ir turinio spragas. Ji tapo erdve jauniems kūrėjams atsiskleisti ir demonstruoti praktines žinias, taip pademonstruodama nespaustuvinės periodikos leidybos veiklų potencialą, užauginusį ne vieną Lietuvos profesionaliosios spaudos veikėją. Rinkinio objektai liudija apie periodikos leidybos praktikų įvairovę, į leidybos procesus įtrauktas socialines grupes, kartu atskleidė kintančią visuomenę, jos aspiracijas. Tyrimui sutelktas rinkinys teikia naujos, dar nenaudotos informacijos mokslo tyrimams apie Lietuvos jaunimo, kareivių skaitymą, kūrybą, atskleidžia jų domėjimosi sritis. Rinkinio objektai tampa aktualiu šaltiniu kalbos, dailės istorijos, lyčių, kūrinių pakartotinio panaudojimo klausimų ir pan. tyrimams.