Abstract
Darbo tikslas. Analizuoti regėjimo ir ragenų pakitimus po vienmomentės kombinuotos operacijos – dalinės refrakcijos ydos korekcijos eksimeriniu lazeriu (photorefractive keratectomy, PRK) ir ragenos sustiprinimo procedūros (corneal crosslinking, CXL). Toks gydymas taikomas keratokonusu sergantiems pacientams siekiant pagerinti regėjimą ir sustabdyti ligos progresavimą.
Tyrimo medžiaga ir metodai. Stebėjome 24 tokiu būdu operuotas keratokonusu sergančių pacientų akis. 24 atvejais analizuoti pusės metų pooperacinio sekimo duomenys, 16 – vienų metų. Palyginamosios analizės būdu vertintas nekoreguoto ir geriausio koreguoto regėjimo aštrumo pasikeitimas prieš operaciją, po pusės metų ir praėjus metams po operacijos. Ligos stabilizavimas vertintas lyginant regėjimo aštrumą (nekoreguotą ir koreguotą) ir maksimalios keratometrijos reikšmę praėjus pusei metų ir metams po operacijos.
Rezultatai. Vidutinis kombinuota vienmomente operacija gydytų pacientų amžius 27,14 ± 4,41 (min 20, max 37 metai). Gydytų keratokonusu sergančių pacientų akių ligos stadijos (pagal Amsler-Krumeich klasifikaciją): pirmoji stadija – 7 akys (29 %), antroji – 13 akių (54 %), trečioji – 4 akys (17 %). Šia operacija negydytas nė vienas ketvirtosios stadijos atvejis.
Nustatytas statistiškai patikimas nekoreguoto regėjimo aštrumo pokytis stebėjimo laikotarpiais (prieš operaciją – 0,3 ± 0,17; pusė metų po operacijos – 0,75 ± 0,23; metai po operacijos – 0,71 ± 0,23; Friedmano kriterijus = 28,84, lls = 2, p < 0,001): statistiškai patikimas skirtumas, palyginti pirmąjį vizitą su apsilankymu po 6 mėn. bei po metų (abiem atvejais p < 0,001), statistiškai patikimai stabilu lyginant vizitus po 6 mėn. ir po metų (p = 0,650). Taip pat nustatytas statistiškai patikimas geriausio koreguoto regėjimo aštrumo pokytis stebėjimo laikotarpiais (prieš operaciją – 0,62 ± 0,22; pusė metų po operacijos – 0,83 ± 0,16; metai po operacijos – 0,84 ± 0,15; Friedmano kriterijus = 21,11, lls = 2, p < 0,001): statistiškai patikimas skirtumas tarp pirmojo ir antrojo bei pirmojo ir trečiojo vizitų (atitinkamai p = 0,006 ir p = 0,001), statistiškai patikimai stabilu tarp antrojo ir trečiojo vizitų (p = 0,625).
Nustatytas statistiškai patikimas maksimalios keratometrijos reikšmės (Kmax ) pokytis stebėjimo laikotarpiais (prieš operaciją – 50,37 ± 2,65; pusė metų po operacijos – 47,48 ± 2,41; metai po operacijos – 47,58 ± 2,39; Friedmano kriterijus = 26,98, lls = 2, p < 0,001): statistiškai patikimas skirtumas tarp pirmojo ir antrojo bei pirmojo ir trečiojo vizitų (abiem atvejais p < 0,001), statistiškai patikimai stabilu tarp antrojo ir trečiojo apsilankymo (p = 0,983).
Nepastebėta jokių nepageidaujamų su ragenos vienmomente kombinuota operacija susijusių reiškinių ar komplikacijų.
Išvados. Kombinuota vienmomentė operacija išsaugo ir pagerina prieš operaciją buvusį regėjimo aštrumą, leidžia lengviau ir tiksliau parinkti keratokonuso sukeltos refrakcijos ydos korekciją, suplokština, normalizuoja centrinę optinę ragenos zoną, sustabdo keratokonuso progresavimą. Ši procedūra sumažina kiaurinės ragenos transplantacijos būtinybę. Reikalingas tolesnis pacientų stebėjimas vertinant šio gydymo ilgalaikį efektą ir saugumą.
Downloads
Download data is not yet available.
Most read articles by the same author(s)
-
Mārtiņš Vaivads,
Ilze Akota,
Māra Pilmane,
Immunohistochemical Evaluation of BARX1, DLX4, FOXE1, HOXB3, and MSX2 in Non-syndromic Cleft-affected Tissue
,
Acta medica Lituanica: Vol. 29 No. 2 (2022): Acta medica Lituanica
-
Agnė Dzingutė,
Gaivilė Pileičikienė,
Aušra Baltrušaitytė,
Gediminas Skirbutis,
Evaluation of the relationship between the occlusion parameters and symptoms of the temporomandibular joint disorder
,
Acta medica Lituanica: Vol. 24 No. 3 (2017)
-
Milda Grigonytė,
Agnė Kraujelytė,
Elija Januškevičiūtė,
Giedrius Šėmys,
Greta Bružytė-Narkienė,
Oresta Kriukelytė,
Eglė Kontrimavičiūtė,
Nomeda Rima Valevičienė,
Current Recommendations for Airway Management Techniques in COVID-19 Patients without Respiratory Failure Undergoing General Anaesthesia: A Nonsystematic Literature Review
,
Acta medica Lituanica: Vol. 28 No. 1 (2021): Acta medica Lituanica
-
Petros Galanis,
Irene Vraka,
Olga Siskou,
Olympia Konstantakopoulou,
Aglaia Katsiroumpa,
Ioannis Moisoglou,
Daphne Kaitelidou,
Predictors of Real-World Parents’ Acceptance to Vaccinate Their Children Against the COVID-19
,
Acta medica Lituanica: Vol. 29 No. 1 (2022): Acta medica Lituanica
-
Vėtra Markevičiūtė,
Medeinė Šilenė Markevičiūtė,
Mindaugas Stravinskas,
Ollier Disease: A Case Series and Literature Review
,
Acta medica Lituanica: Vol. 28 No. 1 (2021): Acta medica Lituanica
-
Gabrielė Linkaitė,
Mantas Riauka,
Ignė Bunevičiūtė,
Saulius Vosylius,
Evaluation of PRE-DELIRIC (PREdiction of DELIRium in ICu patients) delirium prediction model for the patients in the intensive care unit
,
Acta medica Lituanica: Vol. 25 No. 1 (2018)
-
Roberts Gobergs,
Elza Salputra,
Ingūna Lubaua,
Hypoplastic left heart syndrome: a review
,
Acta medica Lituanica: Vol. 23 No. 2 (2016)
-
Sohil Pothiawala,
Bell’s Palsy After Second Dose of Moderna COVID-19 Vaccine: Coincidence or Causation?
,
Acta medica Lituanica: Vol. 28 No. 2 (2021): Acta medica Lituanica
-
Almina Stramkauskaitė,
Ieva Povilaityte,
Brigita Glebauskiene,
Rasa Liutkeviciene,
Clinical Overview of Leber Hereditary Optic Neuropathy
,
Acta medica Lituanica: Vol. 29 No. 1 (2022): Acta medica Lituanica
-
Eleni Karlafti,
Athanasios Anagnostis,
Theodora Simou,
Angeliki Sevasti Kollatou,
Daniel Paramythiotis,
Georgia Kaiafa,
Triantafyllos Didaggelos,
Christos Savvopoulos,
Varvara Fyntanidou,
Support Systems of Clinical Decisions in the Triage of the Emergency Department Using Artificial Intelligence: The Efficiency to Support Triage
,
Acta medica Lituanica: Vol. 30 No. 1 (2023): Acta medica Lituanica